PALENQUE, MEXIKÓ
A mai nap különleges a maja naptárban.
Ma van a tavaszi nap-éj egyenlőség. A napkeltével nemcsak új nap kezdődik,
hanem ez élet egy új ciklusa is.
Ahogy a nap a fák fölé ér,
a sugarai megvilágítják Palenque egyik legcsodásabb templomát.
Ez a Nap temploma. A neve igencsak helytálló.
Megtiszteltetés itt lenni és a napfényben fürdeni.
Olyan egyesítő kapcsolat ez a lelkiség és a tudomány között,
amit a mai világ rég elfeledett.
Az év bizonyos kulcspillanataiban, mint ez is,
a felkelő nap nem csupán megvilágítja a templom lépcsőit.
A maja építészet az ősi tudás tárháza,
összeköti az eget vagy mennyet és a földet.
Közben pedig gyakran irányítja be speciális módokon a nap fényét
a direkt erre a célra tervezett belső terekbe.
A téli napforduló idején a nap a hegytetőn lévő rom felett kel fel…
A NAP TEMPLOMA
…egy ajtónyíláson át süt be a templomba,
ahol minden bizonnyal egy pap várta, hogy megfürödjön a fényben.
Hat hónappal később, a nyári napfordulón,
és csakis azon a napon, a hajnali napfény egy másik piramist súrol,
mielőtt egy apró fénysugár egy belső sarokba ér.
A nap-éj egyenlőségek idején a nap egy mesterséges mélyedés felett kel fel
a keleti láthatáron, a sugarai ismét egy ajtón át haladnak át
olyan pontos szögben, hogy körülbelül 40 percig
látványosan megvilágítanak egy másik belső fülkét.
A majáknál ezek a káprázatos látványosságok
tiszteletet ébreszthettek mindenkiben, aki látta őket.
Ez nem csak az ősi maják számára volt különleges pillanat.
Palenque igazán szimbolikus hely.
A korai palenquéi tiszteletadásokat megörökítette az építészet,
és az átalakított táj.
De a modern lakossághoz is kapcsolódik.
A maja kultúra Palenquében nagyon is él.
Nicolás López Vázquez maja pap évtizedek óta vezet itt szertartásokat.
Ez a rituálé a tavaszi nap-éj egyenlőséget ünnepli.
A nap-éj egyenlőség nagyon fontos.
Ezért építettük a templomokat.
Összekapcsol az egész bolygóval.
És valóban, az épületegyüttest úgy tervezték,
mint egy eszközt, amely érzékeli és megjeleníti
a világegyetem csodás harmóniáját.
Mi motiválta őket, hogy ennyire az égre koncentráljanak?
Hogy tettek szert ilyen fejlett csillagászati tudásra?
Talán egy sokkal régebbi civilizáció örökségének vagyunk tanúi,
ami Amerika-szerte hátrahagyta fejlett tudása nyomait?
EMBEREK AZ EMBERISÉG ELŐTT AZ AMERIKAI KONTINENS
VI. FEJEZET
Palenque központját egy lenyűgöző épület uralja.
Ezt a palotaként ismerik.
És felette tornyosul egy rejtélyes szerkezet,
amely egyedülálló a maja világban. Egy többemeletes torony.
A tudósokat megosztja, hogy mi lehetett a rendeltetése.
Az igazi fejtörést a teteje okozza.
A ma látható tető teljesen modern,
és valószínűleg pontatlan rekonstrukció.
A korábbi régészeti fotókon a torony tető nélkül látható.
Szóval volt annak idején teteje?
Eredetileg a tornyon lehetett egy megfigyelőplatform,
ami magyarázza a benne találtakat.
Lényeges, hogy van egy vésetekkel teli szoba,
amelyek a maják számára talán legfontosabb bolygót, a Vénuszt ábrázolják.
A tudósok a maja szövegek alapján megerősítették,
hogy ez a szimbólum valóban az éjszakai égbolt legfényesebb bolygóját jelöli.
Lehetséges, hogy ez a torony kifejezetten a csillagászok számára épült?
Ösztönösen úgy érezhetjük, hogy az égbolt megfigyelésére szánták.
És nem várjuk, hogy egy ilyen megfigyelőtoronynak
teteje legyen.
És a toronyban lévő Vénusz-ábrázolások alapján
valószínűleg ez volt a rendeltetése.
De a sok égitest közül miért pont a Vénusz?
Talán a maják egyik legnagyobb mitológiai alakjához lehet köze.
A maja kozmológia isteneinek és istennőinek
gyakran kísértetiesen emberi jellemzőik voltak.
Néha gyengédek, néha rémisztőek, néha rendkívül rejtélyesek.
Kukulkán isten, aki egykor ember volt,
nemcsak egységesítette magában mindezeket,
de az égbolt legfényesebb csillagával is azonosították.
A legenda szerint Kukulkán egy hatalmas katasztrófa után érkezett
kísérői társaságában.
Bölcs tanító volt, aki útmutatást adott a jogállamiságról,
a civilizáció megszervezéséről, a gabonatermesztésről
és a hatalmas kőépületek építéséről.
Miután az ideje velük véget ért,
tovább imádták Kukulkánt az égen,
ahol a ma Vénuszként ismert bolygó formájában jelent meg.
A maja világban
vannak más ábrázolásai is Kukulkánnak.
És egy ikonikus helyen az emléke szintén
a tavaszi nap-éj egyenlőség jelentős pillanatához köthető.
Kukulkán templománál a Yucatán-félszigeten lévő Chichén Itzában,
ha megnézzük a piramist, akkor amit általában látunk,
az a piramis északi lépcsője a hatalmas kígyófejjel a lépcső alján
és egyfajta üres támfal, ami a lépcső oldalán áll, és semmi nincs rajta.
De a tavaszi nap-éj egyenlőségkor, amikor a nap kezd lenyugodni,
a piramis tökéletes elhelyezkedése miatt a sarka által vetett árnyék
a lépcsőn egy kígyó testét hozza létre.
Így a kígyó feje hirtelen kiegészül
egy hullámzó, tekergő árnyéktesttel,
és ez Kukulkán megnyilvánulása.
Mexikó különböző részein nem csak Kukulkánként ismerték.
Quetzalcoatlként volt talán a leghíresebb.
Minden név azt jelenti, tollas kígyó.
Gondolhatnánk, hogy Kukulkán utazó volt,
aki helyi nevet használt, bárhová is ment.
Találkoztunk egy hasonló alakkal Peruban is, ahol Viracochának hívták.
Mezopotámiában Óannészként ismerték,
Egyiptomban pedig ő volt Ozirisz.
De a történet mindig ugyanaz volt.
Nagy hatalmú alak, aki egy globális katasztrófa után jött el,
és a civilizáció ajándékait adta az embereknek.
A civilizációs hősük azonosítása a Vénusz bolygóval
magyarázhatja a maják egyik kivételes megszállottságát,
a bolygó mozgásának nyomon követését az éjszakai égbolton.
Figyelemre méltóak a tanulmányaik a Vénuszról.
Az a helyzet, hogy nagyjából 584 naponta
a Vénusz ugyanazon a helyen kel fel.
A majáknak volt egy tökéletesen pontos becslése arra,
amit a Vénusz szinodikus periódusának hívunk.
Az egyik legrendkívülibb maja eredménynek köszönhetően voltak képesek kiszámolni.
Ez, akár a hihetetlen perui kőfalak
és az amazóniai őslakosok gyógyszertana,
az örökölt tudás része lehetett,
amit a távoli őstörténelem egy rejtélyes elődcivilizációja adott tovább.
RÉGÉSZ
Dr. Edwin Barnhart több mint 25 éve térképezi fel és tanulmányozza Palenquét,
és ő azon kevesek egyike a világon,
aki el tudja olvasni a maja írást.
A hieroglifákat felülről lefelé, két oszlopban olvassuk.
Elolvassuk az első kettőt az aljáig, jobb, bal, jobb, bal,
aztán jön a harmadik és negyedik oszlop, ez az olvasás sorrendje.
Mennyiben hasonlít a maják számrendszere
ahhoz, amit mi ma használunk?
A mi rendszerünk nagyon hasonló. A tízes, decimális számrendszert használjuk.
Mi bármilyen számot le tudunk írni
szinte a végtelenig tíz számjegyet használva.
Ott a nulla, majd egytől kilencig.
És amikor elérünk a tízhez, nullát írunk az egyesek helyére, és egyet a tízesekére.
Ők 20-as alapot használtak.
A morzekódokhoz hasonlóan vonások és pontok alkotják,
illetve egy kagyló, ami a nullát jelöli.
- A pont egyet jelent, a vonás ötöt. - Értem.
Szóval három vonás és négy pont az 19.
A 20-at úgy írják, hogy fogják a nullát, és a 20-asok helyére tesznek egy pontot.
Ez egy helyi értékes számjelölő rendszer,
ami már más szintű matematikát tett lehetővé.
A mi rendszerünk remek.
El tudunk számolni a végtelenig, de ehhez tíz szimbólum kell.
A majáknak ugyanehhez elég volt három.
Vagyis ilyen értelemben az ő rendszerük elegánsabb, mint a miénk.
A maják nemcsak a nullát használták,
de ismerték a helyi értéket is
akkor, amikor a görögök és a rómaiak
számtalan eredményük ellenére egyiket sem értették.
A rendszerük remek volt. A rómaiak sokat elértek,
de a számrendszerük pocsék volt. Ezért kellett az abakusz.
A maják fejlett számjelölő rendszere nem csak elegáns számítási mód volt.
A csillagászaik számára ez volt a kulcs,
hogy meghatározzák az égitestek mozgását,
például a Vénuszét, a Napét és a Holdét, mégpedig elképesztő pontossággal.
És ez a matematikai tudás alapvető fontosságú volt
a vitathatóan leglenyűgözőbb találmányukhoz.
A maják messze legzavarbaejtőbb eredménye
a saját, elképesztően pontos időmérő rendszerük volt,
amit beépítettek az emberi történelem egyik legösszetettebb naptárába.
A naptár természetesen hihetetlenül bonyolult.
Segítenél kibogozni nekem? Miről szól a maja naptár?
A naptár, nos… A szoláris éve 365 napos.
Igen. Rendben.
Számukra igazán a 260-os naptár a fontos,
de van egy hosszú számítás nevű, lineáris időszámítási rendszerük is.
A fontos dátumokat három naptár kombinációjával követték nyomon.
Mindegyiknek külön rendeltetése volt.
A szent naptáruk ismétlődő ciklusú 20 csoporttal,
melyek mindegyike 13 napból áll, tehát összesen 260 napos…
A SZENT NAPTÁR (TZOLK’IN)
…Egy második naptár a szoláris évet követi,
de 18 csoportra osztották, mindegyik 20 napos,
amit még öttel kiegészítettek, hogy 365 napos évük legyen. Akár nekünk…
A SZOLÁRIS NAPTÁR (HAAB)
…Együtt használva
a két naptár minden egyes napnak saját nevet ad
az 52 éves ciklus alatt, mielőtt az egész elölről kezdődik.
De a maja rendszert a harmadik naptáruk teszi igazán egyedülállóvá,
az úgynevezett hosszú számítás,
ami sokkal nagyobb időszakot követett nyomon.
Mesélj még a hosszú számításról!
Mi az? Hogy működik?
Mit akartak elérni vele?
Ez a legérdekesebb, mert a majákra a ciklikusság jellemző,
de ez a naptárjuk lineáris.
Vissza és előre is tud menni az időben egy egyenes vonalban a végtelen felé.
A hosszú számítás szimbólumai
nemcsak évek, évtizedek vagy évszázadok múlását mérik, hanem évezredekét is,
mélyen a múltba és a jövőbe nyúlóan.
Igaz, hogy a legnagyobb része annak, amit most a maja írásokban olvashatunk,
a naptárhoz köthető?
Igen. Itt egy tökéletes példa. Ha megnézzük ezt az oldalt,
mindenhol, ahol vonásokat, pontokat és ezeket látod,
az mind naptár-információ.
Összességében
a teljes maja írásanyag kétharmada naptári hieroglifákból áll.
Ezt a megszállottságot magyarázhatja,
hogy a maják úgy hitték,
a világ a teremtés és pusztítás ismétlődő ciklusain megy át…
és ők a negyedik ilyen ciklusban éltek…
hasonlóan a hopikhoz, akik szintén úgy hitték, hogy ez a negyedik világ.
De tőlük eltérően
a maják pontos dátumokat tudtak a ciklusokhoz rendelni
a hosszú számítás segítségével.
Ez itt micsoda?
Az egy gyönyörű kép,
azon kevesek egyike, amik igen konkrétan elárulják,
hogy mikor is kezdődött a negyedik teremtés.
Azt írja, 13-0-0-0-0.
És a következő napon újraindul. Az lett 0-0-0-0-1.
Értem. És ha ezt átültetjük a mi mai dátumrendszerünkbe?
- Kr. e. 3114. augusztus 13. - Igen.
Ez a kezdete a kornak, amelyben most élünk.
Igen. És a kérdés az,
hogy miért Kr. e. 3114-ben kezdődött?
Ez az, amire a legnagyszerűbb elmék már egy évszázada
nem tudnak kielégítő választ adni.
Értem. Azt kell mondjam, önmagában elég lenyűgözőnek találom a dátumot,
mert a régészeti leletek szerint sok ókori civilizáció
rendkívüli indulása tehető akkorra.
GÍZA, EGYIPTOM
Az ókori Egyiptom Kr. e. 3000 körül.
A sumerok.
ZIKKURAT URBAN, IRAK
Igen. Ázsiában is.
MOHENDZSODÁRÓ, PAKISZTÁN
Mintha a világ akkor ébredt volna fel, és a maják ezt a dátumot választották.
Nagyon érdekes.
Szerinted mikor kezdték ezt?
Meddig követhető vissza ennek a rendkívüli számításnak az eredete?
Nehéz kérdés. Sokat gondolkodtam rajta.
Szeretem azt mondani,
hogy mire valaki kőbe véste, az már nem az első kísérletük volt.
Igen. És mi a legrégebbi dátum, amit találtál?
Van egy pár. Az egyik 33 000 évre megy vissza.
Egy másik egy konkrét dátumhoz vezet minket,
egészen pontosan ötmillió évvel ezelőttre.
- Ötmillió év a múltba. - Igen. Számold csak ki!
Azt hiszem, a céljuk az volt, hogy kifejezzék
az idő végtelen természetét.
A dátumok mellett az éjszakai égbolt színművének egyik kulcsszereplője,
a Vénusz is folyton feltűnik a szövegekben.
A bolygó, amit Kukulkánnal, a maja istennel azonosítanak.
Szóval a Vénusz beépült a maja naptárrendszerbe.
Folyamatosan követték.
Valójában van öt Vénusz-ciklus 104 különböző csoportban,
úgy összeállítva, hogy helyesen követhessék a Vénuszt.
A maják a világegyetem és az idő megszállottjai.
Ez a két kérdéskör alapvető fontosságú a maja kultúrában.
Ez a két rögeszme felfedi, hogy a majáknak alapos ismeretei voltak arról,
milyen ősi is a bolygónk.
Tehát képesek voltak arra, amire a mai számítógépes szoftverek.
- Igen. - Hogy csinálták?
Szerintem koruk legkiválóbb matematikusai közé tartoztak.
Használták a számokat.
Napok millióival számolnak.
Bámulatos.
Ha ilyen dátumokat használnak, felmerül a kérdés,
hogy miért volt erre szükségük?
- Szerintem… - Csak találgatunk.
Ha mi, régészek kritikusan tekintünk magunkra,
lényegében az egész csak spekuláció.
Elméletekkel dolgozunk. Kevés a tény a szakterületemen.
Van egy elméletem, ami, elismerem, spekulatív.
A maja naptár számomra nem idevalónak tűnik.
Mintha a maják megörökölték volna egy kultúrától,
amely tényleg ilyen nagy számokat használt.
Egy elveszett civilizációtól,
amely továbbadta tudását az idő ciklikus természetéről
mítoszokba és spirituális hagyományokba kódolva,
és sok ezer évvel később ez öltött látványosan testet
a maja naptár titokzatos felépítésében.
De mi volt a célja?
Szerintem a válasznak ahhoz van köze,
hogy a maják a világ korszakait nem tekintették állandónak.
Néha úgy nézek a maja naptárra mint számítógépre,
amely nem a világ végét, hanem egy korszakét számolja ki.
A maja naptár a világ ismétlődő elpusztításait
és újrateremtéseit vetíti elő. A korok egymás után jönnek és mennek.
Az nem volt igaz, hogy a maják szerint a világ
Kr. u. 2012. december 21-én véget ér.
De úgy vélték, egy zűrzavaros, változásokkal teli időszak
lesz majd akkoriban.
Azt jelezték előre, hogy véget ér egy korszak
valamikor a 2000-től 2080-ig tartó 80 éves időszakban.
És érdekes, hogy manapság pont ezt éljük meg.
A káosz, a kiszámíthatatlanság, a változás korában élünk.
Pontos lehet a maja naptár becslése a jelenlegi időszak végét illetően?
Talán figyelnünk kellene az eget, a csillagokat és a bolygókat, mint nekik,
arra az esetre, ha újabb apokalipszis közelegne.
De a majákat nem csak azért érdekelte az ég, hogy megjósolják a jövőt.
Erre van bizonyíték itt Palenquében, amit dr. Barnhart meg akar mutatni.
Micsoda látvány!
Van egy tökéletes hely, ahonnan látni a horizontot.
Az egyik tér délnyugati szélénél, a Nap templomával szemben,
dr. Barnhart egy újabb jelentős épülethez visz.
Ez a Leveles kereszt temploma.
Kr. u. 692 körül épülhetett.
Bent, a hátsó falon érdekes vésett freskó fogad minket.
A tudósok úgy vélik, a maja vallás nagy, központi rejtélyéról szól,
arról, hogy mi történik velünk a halál után.
Egy rendkívüli freskó előtt állunk,
amit nagyon nehezen tudok értelmezni.
Áruld el, neked mit mond ez! Miről szól?
Nyilvánvalóan rendkívül összetett.
Az ikonográfia összetett.
Itt van a leveles kereszt, látjuk a kiemelkedő leveleket.
Mindkét oldalán van egy-egy alak.
A freskón jobb oldalt látható az elhunyt Nagy Pakal,
Palenque alapítója és uralkodója.
A szemei csukva vannak, halotti ruha van rajta,
és feltehetően a fia és utódja, Kan Bahlam van a bal oldalon.
Itt van Kan Bahlam arca.
Tele van a portréival a város. Pontosan tudjuk, hogy ő az.
- Igen. - Felismerjük.
- Kan Bahlam nagy és magas. - Igen.
Sokat gondolok rá.
Az életének csodálatos, gazdag történelme van.
Tudjuk, hogy az apja volt a város leghíresebb királya.
Hatévesen jelölték ki örökösnek.
De az apja 80 évesen halt meg.
Szóval egész életében, 48 éves koráig várta, hogy király legyen.
Szerintem rendkívül jártas volt a matematikában, az építészetben,
a csillagászatban, de a vallásban, a mitológiában is.
Ez az épületegyüttes, a három fenséges templom a bizonyíték rá.
Valószínűleg 30 éven át tervezte.
És végre megépíthette.
Ez a maja tudományos eredmények csúcsa.
Jelen van a numerológia, a matematika, az asztronómia.
A freskó üzenete, hogy a fiú által végrehajtott tettek és rituálék
elengedhetetlenek az apa diadalához
a rá váró túlvilági útján.
A szétválasztásuk óriási jelentőségű jelkép.
Itt van a világfa.
A közepén a napisten arca van.
De a fa jelképezi az ösvényt is a mi világunk és a túlvilág között.
Bizonyos értelmezésben ez maga a Tejút.
A Tejút egyfajta ösvény a lelkeknek? Mondhatni, egy túlvilági út?
Igen. Mindaz, amivel ez a két személy kapcsolatba kerül,
a csatorna ezen világ és a másik között.
Az égre, a Tejútba ugrás
és a halál után megtett utazás eszméje nagyon erős a maják között.
Figyelemre méltó, mennyire elterjedt ez az elképzelés.
Ez a szimbolizmus, hogy a Tejút ösvény a lelkek számára,
nemcsak a majáknál található meg,
de sok más kultúránál is Észak-Amerikában.
Igen. Ez egy pánamerikai elképzelés…
CHACO-KANYON, USA
…Valóban az. Chile csücskétől egészen Alaszkáig
az őslakosok úgy gondolták, hogy a Tejút ösvény a lelkeknek,
ami ebből a világból vezet a másikba.
A holtak követik, és a sámánok hatalmával képesek járni rajta.
De elképesztő, hogy minden egyes kultúrában jelen van,
mindben találunk információt a Tejútról.
ACRE RÉGIÓ, BRAZÍLIA
Ez eszembe juttatja, hogy a brazil apurinãk az amazóniai geoglifákra
a túlvilág szent átjáróiként tekintenek.
Az Amazonas mentén ez ma is jelen van.
Itt, a maja világban is jelen van most.
Igen. Szóval mintha lenne egy távoli közös gyökere az elképzelésnek.
Úgy hiszem.
Szerintem az első emberekkel érkeztek az identitásnak ezek az alapeszméi.
Ezért találjuk meg őket oly sok kultúrában,
még ha ezek a kultúrák, például Dél-Chilében
és messze északon Észak-Amerikában nem állnak kapcsolatban egymással.
Ugyanazokat az eszméket fejezik ki. Ezek közös örökségek.
Igen. És szerintem több is van a Tejútnál.
Van pár dolog, amit ilyen alapelemnek tekinthetünk.
Az egyik a maják nagy imádata
a sámánizmus, az átalakulás eszméi iránt.
Igen.
Nem kétséges, hogy a maja kultúra sámánisztikus volt.
Azt hiszem, hogy a lélek halál utáni utazásának ötlete
a sámánisztikus tapasztalások következménye.
Véletlen lenne, hogy az amerikai kontinens sok őslakos kultúrája,
sőt valójában a világ sok régi kultúrája
szinte egyforma elképzeléseket őrzött meg a lélek túlvilági utazásáról?
Vagy egy mélyben meghúzódó kapcsolattal szembesülünk itt,
egy erőteljes, mindent átható hitrendszerrel,
amelyet sok későbbi civilizáció örökölt meg
egy őskori elveszett civilizációtól?
A munka, amit megosztottál, igazán izgalmas.
És amikor régészeti példákat látunk…
SZÍNÉSZ
…a tudásra az égről és csillagokról,
ahogy visszatekintünk rá, úgy érzem, régebbiek, mint hinnénk.
Igen.
És ezt az elképzelést összekapcsoltad a sámánisztikus nézőponttal.
Igen, teljesen. A sámánisztikus kultúrákat nagyon érdekelték a csillagok.
Egy ponton ez az érdeklődés a csillagok iránt átválthat vallásba.
Bele tudnál menni egy kicsit ebbe?
A sámánizmus a halál rejtélyét vizsgáló rendszer.
Mi lesz, amikor meghalunk?
A gondolat, hogy a lélek elhagyja a testet, a mennybe ugrik,
ez a lélek halál utáni utazásáról szól.
Úgy tűnik, hogy a történeteinkben és a saját utazásunkon,
ahogy felnövünk, mindig jelen van a halál.
Ott a vég.
Igen. Ez a lényege mindennek.
Kissé morbid erről beszélni, de alapvető az emberek számára.
Mind szembesülünk vele.
Klasszikusan a cselekedeteink hajtóerejeként szokták leírni.
Igen.
Meg fogok halni, ezért teszek valamit.
Igen. És pontosan ezt mondják a sámánisztikus tanítások is,
hogy jobban tesszük, ha jól használjuk ki az élet adta lehetőséget.
Igen. Ez a kihívás vár ránk.
Mert ez a gondolat világszerte megtalálható,
különösképpen az ugrás a Tejútra.
Ez nemigen történhet meg véletlenül.
Szerintem ezt egy elődkultúra adta tovább.
Igen.
De mégis mikor adták ezt tovább?
Milyen régre tudjuk visszakövetni ezt a sámánisztikus hagyományt,
az égbolton lévő dolgok mérését és követését?
A válasz talán az egyik első helyen lehet, amit meglátogattam
az amerikai kontinensen át vezető utamon,
mélyen az amazonasi esőerdőben, a Serra Do Paituna lelőhelyen.
A követ vászonként használták a rendkívüli alkotáshoz,
amit önmagában is meg kell fejteni.
Jobban meg kell értenünk.
Hogy ezt megkísérelje,
dr. Christopher Davis régész érdeklődését felkeltette
ez a szimbólumokkal teli feltűnő rácsábra.
Mesélj arról, mit látunk itt,
és számodra mit mond ez! Hogyan elemeznéd?
Ez a legnagyobb festett kép itt.
- Összesen 49 négyzet. - Igen.
Az egyik első nehézséget annak a kitalálása okozta,
hogy ezt balról jobbra vagy jobbról balra kell nézni?
De úgy tűnik, az ősi festők hagytak nyomot.
Itt láthatjuk ezt a kígyóábrázolást.
Bámulatos. Szóval van itt egy kép egy kígyóról.
Pont itt. Sárgával.
Mintha a kígyó jelenléte elárulná, hogyan olvassuk.
Pontosan. A minta akkor jelenik meg,
amikor a rácsot alul kezdődő szinuszos mintában olvassuk.
A szinuszos mintát úgy olvassuk, hogy fel az egyik oszlopot, le a másikat,
aztán megint fel, akár egy kígyó.
De mi volt a célja?
Amikor nyugatra nézett,
dr. Davis észrevett egy természetes bevágást a közeli kőoszlopon.
Ha pont előtte állsz, akkor a háttérben, tőled jobbra
van egy sziklaablak, amelyen a nap, ahogy áthalad itt, és lenyugszik,
keresztezi azt a sziklaablakot.
Úgy vélem, hogy talán a napot tartották nyilván vele.
Dr. Davis ezeket a strigulákat a napnyugta-nyilvántartónak hívja.
Ötletes módszer a nap mozgásának rögzítésére,
amelyet több mint 13 000 éve, az utolsó jégkorszak során alkottak meg…
13 200 ÉVVEL EZELŐTT
…De hogyan működik?
Látok X jeleket és sima egyes vonásokat is.
Ezek az X-ek mind együtt vannak.
És ha így, függőlegesen olvassuk,
a sima vonalak is egymás mellé kerülnek.
Jönnek a sima függőleges vonalak, aztán megint az X-ek.
A négyzetekben lévő függőleges vonalak
esnek egybe szerintem a nap észlelésével.
És valamikor a téli napforduló környékén lehetett.
Milyen okos! Elképesztő.
És nem csak a táblázat.
Dr. Davis szerint szinte az összes itteni őskori rajz a napot követi nyomon.
Rengeteg koncentrikus kör és más kép van,
amik a napot ábrázolhatják.
És kimondottan a téli napfordulóra utalnak,
de egészen a nyári napfordulóig elmennek.
Több, nyugatra néző ábra a nap-éj egyenlőséget jelöli.
Ezek ismét csak a szinte megszállott koncentráció jelei
a szoláris év kulcspillanataira.
Igen, határozottan.
Ez itt az amerikai kontinensen eddig talált legkorábbi bizonyíték lehet,
hogy az emberek nyomon követik az égi eseményeket.
Vagyis ez az egész egyfajta szerkezet
az idő múlásának mérésére?
Szerintem igen. Ez egy almanach lehet, amit képekkel írtak.
A művészek tudományos gondolkodásmódjára utal,
mintha megfigyelnének bizonyos jelenségeket és égi eseményeket…
és próbálják megérteni az idő tudományát,
hogy előrejelezhessék, mi fog történni
a jövő bizonyos időpontjaiban.
Vagyis ez egy tudományos projekt volt?
Határozottan, igen.
Az alkotás maga sámánisztikusnak tűnik nekem.
Ez csak a személyes benyomásom. Gondolod, dolgoztak itt sámánok?
Lehetséges.
Több különböző foglalkozásuk is volt: tudós, orvos, mindenféle dolog.
Általában szent tudás birtokában voltak, például ismerték a csillagok mozgását.
El tudod képzelni, hogy ez elterjedt a kontinensen?
Igen. A csillagászat ilyen felhasználását mindenfelé megtaláljuk.
Vagyis a maják és más kultúrák használták, úgy tűnik.
Délnyugat-Amerikában a főnökök voltak a napfigyelők.
Ezek a legendák régre nyúlnak vissza,
egyfajta mély ismerethez, ami a kontinens nagy részén elterjedt.
Ez a megszállottság az ég iránt csak az egyik a sok visszatérő téma közül,
amelyekkel újra és újra szembesültem az amerikai kontinensen.
Elképzelések, amiknek fontos szerepe van a 30 éves kutatásomban
az emberi történelem elfeledett epizódja után.
Honnan erednek ezek?
Számomra ezek egy távoli, közös forrásra utalnak,
és hogy ezek az eszmék sok más emberi kultúrába szűrődtek be,
de az elképzelés maga változatlan maradt.
Hacsak nem valami rendkívüli, hihetetlen véletlenről van szó,
egy örökséget látunk,
amit a legtávolabbi őskorból adtak tovább, és aztán őrizte, átadta és fejlesztette
a rengeteg különböző kultúra az amerikai kontinensen.
Talán egy tengerjáró nép hagyatéka,
akik a Csendes-óceánt is képesek voltak átszelni
jóval azelőtt, hogy a tudósok szerint ez lehetséges volt.
Egy kultúra, amely ki tudta használni a növényeket
az elmét fejlesztő látomásokért
geometriai mintákról, fantasztikus lényekkel való találkozásokról.
A látomások olyan fontosak voltak, hogy azok adták a művészetük alapját.
Megosztották a tudásukat arról,
hogyan kell technológiailag fejlett szerkezeteket létrehozni,
épüljenek akár kőből vagy készüljenek magából a földből.
Ezek spirituális szempontból fontosak,
a céljuk, hogy az éghez kössék a földet,
és ünnepeljék a lélek útját a túlvilágba.
Valójában azt mondom, hogy ezek a közös vallási és spirituális motívumok,
amelyeket világszerte látunk,
a legjobb bizonyítékai az elveszett őskori civilizációnak…
amit csak találhatunk.
Istenem! Szembeszállunk minden gyerekkori tévhittel
a világ történelméről.
Amerika benépesülésének története változik, és ez a tudománynak köszönhető.
A tudományos régészet tárja fel ezeket az új információkat.
Azt mondom, a régi elképzelések háttérbe szorulnak.
Vitathatatlan, hogy a dolgok egyre csak öregszenek.
Milyen új bizonyíték kerül elő legközelebb?
A feliratot fordította: Makatura Judit