‫- פלנקה‬ ‫מקסיקו -‬
‫היום הוא יום בעל חשיבות מיוחדת‬ ‫בלוח השנה של המאיה:‬
‫נקודת השוויון האביבית,‬
‫שבה זריחת השמש מסמלת‬ ‫לא רק את תחילתו של יום חדש,‬
‫אלא גם של מחזור חיים חדש.‬
‫כשהשמש עולה מעל צמרות העצים,‬
‫קרניה מאירות‬ ‫את אחד המקדשים המרהיבים ביותר בפלנקה.‬
‫זה מקדש השמש. שם הולם ביותר.‬
‫להיות כאן ולטבול באור השמש‬ ‫זו זכות בפני עצמה,‬
‫חיבור שממזג את הרוחניות עם המדע‬
‫באופן שהעולם המודרני שכח מזמן.‬
‫ברגעי מפתח מסוימים בשנה, וזה אחד מהם,‬
‫השמש העולה מאירה לא רק את מדרגות המקדש.‬
‫אדריכלות המאיה היא מאגר של ידע עתיק‬
‫המחבר בין שמיים וארץ.‬
‫כשהשמש עולה,‬ ‫קרני האור חודרות בזוויות מסוימות‬
‫לחללים פנימיים‬ ‫שעוצבו במיוחד כך שהאור ישטוף אותם.‬
‫בנקודת ההיפוך החורפית, השמש זורחת‬ ‫מעל חורבות בפסגת ההר,‬
‫וקרני השמש נכנסות דרך דלת המקדש,‬
‫שם אפשר לדמיין כומר הממתין לטבול באור.‬
‫שישה חודשים לאחר מכן,‬ ‫בנקודת ההיפוך הקיצית,‬
‫ורק באותו יום,‬ ‫קרני השמש העולה מלטפות פירמידה אחרת,‬
‫ואלומת אור פוגעת בפינה פנימית.‬
‫ואילו בשתי נקודות השוויון,‬
‫השמש זורחת‬ ‫מעל שקע מעשה ידי אדם באופק המזרחי,‬
‫וקרני השמש שוב פוגעות בדלת המקדש‬
‫וחודרות לתוכו בדיוק מושלם,‬ ‫כך שבמשך כ-40 דקות‬
‫השמש מאירה באור יקרות חלל פנימי נוסף.‬
‫בתרבות המאיה, מפגני האור המרהיבים הללו‬ ‫ודאי עוררו יראת כבוד אדירה‬
‫בקרב כל מי שחזה בהם.‬
‫זהו רגע מיוחד לא רק בתרבות המאיה העתיקה.‬
‫פלנקה הוא אתר בעל חשיבות סמלית גדולה.‬
‫הפולחן הקדום בפלנקה השתקף באדריכלות‬
‫ובשינויים בתוואי הנוף.‬
‫האוכלוסייה המקומית מחוברת לפולחן עד היום.‬
‫תרבות המאיה עדיין חיה וקיימת בפלנקה.‬
‫כוהן בני המאיה ניקולס לופז וסקז‬ ‫עורך כאן טקסים‬
‫כבר עשרות שנים.‬
‫הטקס שנערך כרגע‬ ‫מייצג את יום השוויון האביבי.‬
‫יום השוויון היה חשוב מאוד.‬
‫לכן בנו את המקדשים.‬
‫זה כמו חיבור עם העולם כולו.‬
‫ואכן, נראה שכל המתחם הזה נוצר‬
‫ככלי לזיהוי ולביטוי‬ ‫ההרמוניה המופלאה של היקום.‬
‫אז מה הייתה הסיבה‬ ‫לעניין העצום שלהם בשמיים?‬
‫ואיך הם רכשו‬ ‫את הידע האסטרונומי המתקדם שלהם?‬
‫הייתכן שאנחנו עדים‬ ‫למורשת של תרבות עתיקה בהרבה,‬
‫תרבות שעקבות הידע המתקדם שלה‬ ‫נותרו ברחבי אמריקה הצפונית והדרומית?‬
‫- האפוקליפסה הקדומה‬ ‫אמריקה הצפונית והדרומית -‬
‫- פרק 6 -‬
‫על מרכז פלנקה‬ ‫חולש המבנה המרשים ביותר באתר,‬
‫המכונה "הארמון".‬
‫ומעליו מתנשא המבנה המסקרן הזה:‬
‫מגדל רב-קומות,‬ ‫מבנה יחיד במינו בתרבות המאיה.‬
‫החוקרים חלוקים בדעתם לגבי מטרת המגדל הזה.‬
‫הגג הוא החלק המסקרן.‬
‫הגג שאנחנו רואים היום‬
‫הוא שחזור מודרני לחלוטין, ואולי לא מדויק.‬
‫בתמונות מחפירות מוקדמות יותר‬ ‫רואים את חורבות המגדל ללא גג.‬
‫אז האם היה לו גג בעת העתיקה?‬
‫ייתכן שבראש המגדל המקורי‬ ‫הייתה מרפסת תצפית,‬
‫מה שיסביר את מה שנמצא בפנים.‬
‫הממצא המשמעותי הוא חדר ובו גליפים‬
‫המייצגים את נוגה,‬ ‫כוכב הלכת החשוב ביותר בתרבות המאיה.‬
‫חוקרים מצאו הוכחות בטקסטים של המאיה‬
‫שהסמל הזה אכן מייצג‬ ‫את כוכב הלכת הזוהר ביותר בשמי הלילה.‬
‫הייתכן שהמגדל הזה‬ ‫נבנה במיוחד עבור אסטרונומים?‬
‫מרגישים באופן אינטואיטיבי‬ ‫שזה נועד להיות מצפה כוכבים.‬
‫מתבקש שמגדל שנועד לצפייה בשמיים‬
‫לא יהיה מכוסה בגג.‬
‫והגליפים של נוגה בתוך המגדל‬
‫מרמזים בתוקף על כך שהוא שימש כמצפה.‬
‫אבל מכל הגופים השמימיים בשמיים,‬ ‫למה דווקא נוגה?‬
‫ייתכן שזה קשור‬
‫לאחת הדמויות החשובות ביותר‬ ‫במיתולוגיה של המאיה.‬
‫האלים והאלות בקוסמולוגיה של המאיה‬
‫ניחנו לעיתים קרובות‬ ‫במאפיינים אנושיים מאוד,‬
‫לפעמים חביבים, לפעמים מפחידים‬ ‫ולפעמים מסתוריים מאוד.‬
‫האל קוקולקאן, שהתחיל כבן אנוש,‬
‫שילב את כל המאפיינים האלה‬
‫וזוהה עם כוכב הלכת הזוהר ביותר בשמיים.‬
‫לפי המסורת,‬
‫קוקולקאן הגיע לאחר אסון גדול‬ ‫בליווי משרתים.‬
‫הוא היה מורה חכם‬ ‫שלימד את האנשים לכונן מערכת חוקים,‬
‫להקים תרבות מאורגנת, לגדל תירס‬
‫ולבנות מונומנטים גדולים מאבן.‬
‫גם לאחר שזמנו על האדמה הגיע לסיומו,‬
‫האנשים המשיכו לסגוד לקוקולקאן בשמיים,‬
‫שם הוא לבש את דמותו‬ ‫של הכוכב שנקרא בפינו נוגה.‬
‫ברחבי תרבות המאיה‬
‫קיימים ייצוגים אחרים של קוקולקאן.‬
‫ובאתר מפורסם אחד,‬
‫שמו מקושר לאחד הרגעים החשובים בשנה:‬
‫יום השוויון האביבי.‬
‫בצ'יצ'ן איצה שביוקטן נמצא מקדש קוקולקאן.‬
‫כשמסתכלים על הפירמידה, רואים בדרך כלל‬
‫את גרם המדרגות הצפוני של הפירמידה,‬ ‫ראש נחש גדול בבסיס המדרגות,‬
‫ומעקה חלק הנמתח לאורך המדרגות.‬
‫אבל ביום השוויון האביבי,‬ ‫כשהשמש מתחילה לשקוע,‬
‫הודות לבניית הפירמידה במיקום המושלם,‬
‫הצל שהיא מטילה על גרם המדרגות‬
‫יוצר את גוף הנחש,‬
‫כך שלראש הנחש מצטרף פתאום‬
‫גוף מתפתל עשוי צללים,‬
‫וזה ייצוג של קוקולקאן.‬
‫בחלקים שונים של מקסיקו‬ ‫הוא נודע בשמות נוספים מלבד קוקולקאן.‬
‫בראש ובראשונה, בשם קצלקואטל.‬
‫פירוש כל השמות האלה הוא "נחש מכונף".‬
‫אפשר כמעט לדמיין את קוקולקאן כנווד‬
‫שבחר לעצמו שם מקומי הולם‬ ‫בכל מקום שאליו הגיע.‬
‫פגשנו דמות דומה בפרו,‬ ‫שם הוא נודע בשם ויראקוצ'ה.‬
‫במסופוטמיה הוא נודע בשם אואנס,‬
‫ובמצרים הוא נקרא אוסיריס.‬
‫אבל הסיפורים זהים.‬
‫דמויות חזקות שהופיעו אחרי אסון עולמי‬
‫והעניקו לעמים הקדומים את מתנות התרבות.‬
‫זיהוי גיבור התרבות שלהם עם כוכב הלכת נוגה‬
‫עשוי להסביר את אחד מתחומי העניין הייחודיים‬ ‫של בני המאיה:‬
‫מעקב אחר תנועת כוכב הלכת הזה בשמי הלילה.‬
‫המחקרים שלהם על נוגה מדהימים.‬
‫אנחנו יודעים שאחת ל-584 ימים,‬
‫נוגה מופיע בשמיים בדיוק באותו מקום.‬
‫בני המאיה חישבו במדויק‬
‫את פרק הזמן‬ ‫המכונה "המחזור הסינודי של נוגה".‬
‫והם הצליחו לבצע את החישוב הזה‬
‫הודות לאחד מההישגים המרשימים ביותר‬ ‫של בני המאיה.‬
‫ההישג הזה,‬ ‫בדומה למבני האבן המרהיבים של פרו העתיקה‬
‫ולפרמקולוגיה המתקדמת של אמזוניה העתיקה,‬
‫עשוי להיות חלק ממורשת ידע‬
‫של תרבות מסתורית קדומה‬ ‫מהפרהיסטוריה הרחוקה.‬
‫- ד"ר אדווין ברנהארט‬ ‫ארכאולוג -‬
‫ד"ר אדווין ברנהארט ממפה וחוקר את פלנקה‬ ‫כבר יותר מ-25 שנה,‬
‫והוא אחד מהאנשים הבודדים בעולם‬
‫שיודע לקרוא את הכתבים העתיקים של המאיה.‬
‫קוראים את הגליפים האלה‬ ‫מלמעלה למטה בטור כפול.‬
‫קוראים מימין לשמאל‬ ‫עד לתחתית שני הטורים הראשונים,‬
‫ואז עוברים לטור השלישי והרביעי‬ ‫וקוראים מלמעלה למטה. זה סדר הקריאה.‬
‫איך שיטת הספירה של בני המאיה‬
‫שונה משיטת הספירה המודרנית שלנו?‬
‫השיטה שלנו די דומה.‬
‫אנחנו משתמשים בבסיס עשר.‬ ‫כלומר, השיטה העשרונית.‬
‫אנחנו יכולים לכתוב כל מספר,‬
‫כמעט עד אינסוף,‬
‫באמצעות עשר ספרות.‬
‫אפס, ואז אחת עד תשע.‬ ‫-כן.‬
‫וכשמגיעים לעשר,‬
‫אפס היא ספרת האחדות ואחת היא ספרת העשרות.‬ ‫-כן.‬
‫הם משתמשים בבסיס 20.‬
‫זו מערכת של קווים ונקודות,‬ ‫בדומה לקוד מורס,‬
‫הכוללת גליף בצורת קונכייה המסמל אפס.‬
‫נקודה מסמלת אחת. קו מסמל חמש.‬ ‫-כן.‬
‫אז שלושה קווים וארבע נקודות‬ ‫מסמלים את המספר 19.‬
‫וכשמגיעים ל-20, אפס היא ספרת האחדות‬
‫ונקודה היא ספרת העשרות.‬ ‫-בסדר.‬
‫אז זו שיטת ספירה מבוססת מיקום שאפשרה להם‬
‫לבצע חישובים ברמה גבוהה מאוד.‬
‫אתה יודע, השיטה שלנו נהדרת.‬
‫אנחנו יכולים לחשב סכומים עד אינסוף,‬ ‫אבל אנחנו צריכים עשרה סמלים.‬
‫לבני המאיה נדרשו שלושה סמלים בלבד.‬
‫אז במובן הזה,‬
‫השיטה שלהם אלגנטית בהרבה משלנו.‬ ‫-ואו.‬
‫בני המאיה השתמשו לא רק באפס,‬ ‫אלא גם בשיטת ספירה מבוססת מיקום,‬
‫בתקופה שבה היוונים והרומאים הקדומים,‬
‫למרות הישגיהם הרבים,‬ ‫לא הבינו את שני הרעיונות האלה.‬
‫השיטה שלהם הייתה נהדרת.‬ ‫הרומאים עשו דברים נהדרים,‬
‫אבל שיטת הספירה שלהם הייתה גרועה.‬
‫לכן הם נעזרו בחשבונייה.‬ ‫-כן.‬
‫שיטת הספירה המתקדמת של המאיה‬ ‫לא הייתה רק דרך אלגנטית להבעת מספרים.‬
‫האסטרונומים בני המאיה‬ ‫השתמשו בשיטה זו כדי לחשב ולחזות‬
‫מסלולי גופים שמימיים כמו נוגה, השמש והירח‬
‫ברמת דיוק מדהימה.‬
‫והידע המתמטי הזה היווה את הבסיס‬
‫להמצאה המרשימה ביותר שלהם.‬
‫ההישג המסקרן ביותר של תרבות המאיה העתיקה‬
‫היה מערכת מדידת זמן מדויקת להפליא,‬
‫ששימשה ליצירת אחד מלוחות השנה‬ ‫המורכבים ביותר בתולדות האנושות.‬
‫לוח השנה מסובך מאוד, כמובן.‬
‫תוכל להסביר לי במילים פשוטות‬ ‫מהו לוח השנה של המאיה?‬
‫לוח השנה…‬
‫יש לוח שנה שמשית, ובו 365 ימים.‬ ‫-בסדר.‬
‫יש את הלוח שבאמת מעניין אותם,‬ ‫ובו 260 ימים,‬
‫ויש גם לוח ספירה ארוכה,‬ ‫המבוסס על ספירה ליניארית של הזמן.‬
‫בני המאיה עקבו אחר תאריכים חשובים‬ ‫באמצעות שילוב של שלושה לוחות שנה,‬
‫לכל אחד תכלית משלו.‬
‫לוח השנה הקדוש שלהם‬ ‫הורכב ממחזור של 20 קבוצות,‬
‫13 יום בכל קבוצה, 260 יום בסך הכול.‬
‫לוח השנה השני עקב אחרי השנה השמשית,‬
‫אבל הורכב מ-18 קבוצות, 20 יום בכל קבוצה,‬
‫בתוספת חמישה ימים נפרדים‬ ‫ליצירת שנה בת 365 יום, בדיוק כמו שלנו.‬
‫כאשר השתמשו בהם יחד,‬
‫שני הלוחות האלה‬ ‫העניקו שם ייחודי לכל יום ויום‬
‫לאורך תקופה של 52 שנה,‬ ‫שלאחריה התחיל המחזור מחדש.‬
‫אבל הייחוד האמיתי של שיטת המאיה‬ ‫טמון בלוח השלישי,‬
‫לוח הספירה הארוכה,‬
‫שעקב אחר תקופות זמן ארוכות בהרבה.‬
‫ספר לי עוד על לוח הספירה הארוכה.‬
‫מהו? איך הוא עובד?‬
‫מה המטרה שלו?‬
‫זה בהחלט הלוח הכי מעניין,‬ ‫כי שיטת המאיה מבוססת על מחזורים,‬
‫וזה לוח השנה הלינארי היחיד שלהם.‬
‫הוא מתקדם בקו ישר,‬ ‫אחורה וקדימה בזמן, עד לאינסוף.‬
‫הסמלים בלוח הספירה הארוכה‬ ‫מודדים לא רק שנים, עשורים או מאות שנים,‬
‫אלא אלפי שנים,‬
‫גם בעבר הרחוק וגם בעתיד הרחוק.‬
‫האם נכון לומר‬ ‫שרוב הכתבים של תרבות המאיה‬
‫קשורים ללוח השנה?‬
‫כן. העמוד שאנחנו רואים כאן‬ ‫הוא דוגמה מושלמת.‬
‫כל מה שאתה רואה,‬ ‫הקווים והנקודות, כל הסמלים האלה,‬
‫הכול מייצג מידע קלנדרי.‬
‫באופן כללי,‬
‫שני שלישים מכל קורפוס כתבי המאיה‬ ‫הם גליפים של לוחות שנה.‬
‫הסבר אחד לאובססיה הזאת‬
‫הוא שבני המאיה הקדומים האמינו‬ ‫שהעולם מתנהל במחזורים‬
‫של בריאה ושל חורבן…‬
‫ושהם חיים במחזור הרביעי.‬
‫אמונה דומה לזו של בני שבט ההופי העתיק,‬ ‫שהאמינו שהם חיים בעולם הרביעי.‬
‫אבל בניגוד אליהם,‬
‫בני המאיה הצליחו לקבוע‬ ‫את התאריכים המדויקים של המחזורים שלהם‬
‫ולעקוב אחריהם בלוח הספירה הארוכה.‬
‫מה זה?‬
‫זה ציור יפהפה,‬
‫אחד הבודדים שאומר לנו במפורש‬
‫מה היה התאריך בתחילת מחזור הבריאה הרביעי.‬
‫כתוב פה, 13-0-0-0-0.‬ ‫-כן.‬
‫ולמחרת זה מתאפס, וזה יהיה 0-0-0-0-1.‬ ‫-כן.‬
‫ולמה זה מקביל בלוח השנה‬ ‫שאנחנו משתמשים בו היום?‬
‫שנת 3114 לפנה"ס, 13 באוגוסט.‬ ‫-בסדר.‬
‫וזו תחילת עידן העולם שבו אנו חיים כעת.‬
‫נכון. ונשאלת השאלה,‬
‫למה הוא התחיל בשנת 3114 לפנה"ס?‬
‫השאלה הזו‬ ‫מעסיקה את מיטב המוחות כבר 100 שנה,‬
‫וטרם נמצאה לה תשובה מספקת.‬
‫כן. אני חייב לומר שבעיניי‬ ‫התאריך הזה מרתק בפני עצמו,‬
‫כי תרבויות עתיקות רבות,‬ ‫לפי העדויות הארכאולוגיות,‬
‫קמו בדרך פלא בערך באותו זמן.‬
‫- גיזה‬ ‫מצרים -‬
‫במצרים העתיקה, בסביבות 3000 לפנה"ס,‬
‫בשומר, בערך באותה תקופה.‬
‫נכון. גם באסיה.‬
‫נדמה שהעולם התעורר באותו זמן,‬
‫ובני המאיה זיהו את התאריך הזה.‬
‫זה מאוד מעניין.‬
‫מתי לדעתך התחילו להשתמש בשיטה הזאת?‬
‫כמה מוקדמים מקורותיה‬ ‫של שיטת החישוב המדהימה הזאת?‬
‫זו שאלה קשה. חשבתי על זה הרבה.‬
‫ואני נוהג לומר‬ ‫שאם הגענו לשלב שהמידע נחקק באבן,‬
‫זה לא היה הניסיון הראשון.‬ ‫-כן.‬
‫ומה התאריך הכי מוקדם שמצאת?‬
‫יש כמה כאלה.‬ ‫אחד מחזיר אותנו 33,000 שנה אחורה.‬
‫אחד אחר מוביל אותנו לתאריך מסוים‬
‫ומחזיר אותנו‬ ‫בדיוק חמישה מיליון שנים אחורה.‬
‫חמישה מיליון שנים.‬ ‫-כן. ואתה יכול לעשות את החשבון.‬
‫אני חושב שזה נועד להוות הצהרה‬
‫לגבי טבעו האינסופי של הזמן.‬
‫לצד התאריכים האלה,‬
‫שחקן מרכזי אחד בדרמה של שמי הלילה‬
‫מופיע שוב ושוב בכתבים.‬
‫נוגה, כוכב הלכת‬ ‫המזוהה עם אל המאיה קוקולקאן.‬
‫אז נוגה משולב במערכת לוח השנה של המאיה.‬
‫הם עוקבים אחריו שוב ושוב.‬
‫יש 104 קבוצות שונות של חמישה מחזורי נוגה…‬ ‫-כן.‬
‫…שהם חישבו,‬
‫כך שאפשר לעקוב אחר נוגה במדויק.‬ ‫-כן.‬
‫לבני המאיה‬ ‫הייתה אובססיה לקוסמוס ואובססיה לזמן.‬
‫שני הנושאים האלה עומדים בבסיס תרבות המאיה.‬
‫שתי האובססיות האלה‬ ‫חושפות כי בני המאיה רכשו ופיתחו‬
‫ידע נרחב על ימי הקדם של כוכב הלכת שלנו.‬
‫אז הם יכלו לעשות‬ ‫מה שתוכנות מחשב מודרניות עושות.‬
‫כן.‬ ‫-איך הם עשו את זה?‬
‫אני חושב שהם נמנו‬ ‫עם המתמטיקאים הגדולים ביותר בעולם העתיק.‬
‫הם כל הזמן התעסקו במספרים.‬ ‫-כן.‬
‫הם חישבו מיליוני ימים.‬
‫מרתק.‬
‫אם הם משתמשים בתאריכים כאלה,‬ ‫מתבקשת השאלה, למה הם היו צריכים אותם?‬
‫אני חושב, אתה יודע…‬ ‫-הכול בגדר השערה.‬
‫אם נודה על האמת, כשמדובר בארכאולוגיה,‬
‫בגדול, הכול בגדר השערה.‬
‫אנחנו בונים תאוריות.‬
‫יש מעט מאוד עובדות בתחום שלי.‬ ‫-כן.‬
‫יש לי תאוריה משלי,‬ ‫וגם היא, אני מודה, בגדר השערה בלבד.‬
‫אני מרגיש שלוח השנה של המאיה‬ ‫אינו שייך לתרבות שלהם.‬
‫אני מרגיש שזו מורשת שבני המאיה קיבלו‬
‫מתרבות שבאמת הייתה זקוקה‬ ‫למספרים העצומים האלה,‬
‫תרבות אבודה שהעבירה את הידע שלה‬ ‫לגבי טבעו המחזורי של הזמן,‬
‫וקודדה אותו במיתוסים ובמסורות רוחניות.‬
‫ידע שכעבור אלפי שנים‬ ‫בא לידי ביטוי בצורה מרהיבה‬
‫במנגנון המסתורי של לוח השנה של המאיה.‬
‫אבל לאיזו מטרה?‬
‫אני חושב שהתשובה נעוצה‬
‫בהשקפה של המאיה לגבי ארעיות עידני העולם.‬
‫אני חושב לפעמים על לוח השנה של המאיה‬
‫כמחשב המחשב לא את סוף העולם,‬ ‫אלא את סוף העידן.‬
‫לוח השנה של המאיה חוזה‬ ‫מחזורים של חורבן ובריאה מחדש.‬
‫מחזורי עידנים חוזרים ונשנים.‬
‫אין אמת בטענה שבני המאיה חזו‬
‫שהעולם יגיע לקיצו ב-21 בדצמבר 2012.‬
‫אבל הם חזו תקופה‬ ‫של טלטלות ושל שינויים גדולים‬
‫שתתרחש בערך בזמננו.‬
‫אין ספק שהם חזו שסופו של עידן‬
‫יתרחש ב-80 השנים בין 2000 ל-2080,‬ ‫מתישהו בפרק הזמן הזה.‬
‫ובאופן מפתיע,‬ ‫זה אכן מה שקורה בעולם שלנו כיום.‬
‫אנחנו חיים בתקופה של כאוס,‬ ‫של אי ודאות, של שינוי.‬
‫הייתכן שלוח השנה של המאיה חזה במדויק‬ ‫את תאריך הסיום של העידן הנוכחי שלנו?‬
‫אולי עלינו להרים את מבטנו לשמיים‬
‫ולעקוב כמוהם אחרי תנועות הכוכבים,‬
‫למקרה שעוד אפוקליפסה עולמית ממשמשת ובאה.‬
‫אבל העניין שבני המאיה גילו בשמיים‬ ‫לא הסתכם בחיזוי העתיד.‬
‫יש ראיות בפלנקה‬ ‫שד"ר ברנהארט רוצה להראות לי.‬
‫תראה את הנוף. יש פה מקום מושלם‬ ‫שממנו אפשר להשקיף על קו האופק.‬
‫בקצה הדרום-מערבי של כיכר, מול מקדש השמש,‬
‫ד"ר ברנהארט לוקח אותי למבנה חשוב נוסף‬
‫הידוע בשם "מקדש הצלב המלבלב".‬
‫הוא נבנה בשנת 692 לערך.‬
‫בפנים, על הקיר האחורי,‬ ‫ממתין לנו ציור מסקרן שנחרת על הקיר.‬
‫חוקרים מאמינים כיום שהוא עוסק‬ ‫בתעלומה המרכזית הגדולה של דת המאיה,‬
‫תעלומת גורלנו לאחר המוות.‬
‫אנחנו עומדים מול ציור קיר מרהיב,‬
‫ציור שקשה לי לפרש.‬
‫ספר לי מה אתה מבין ממנו. במה הוא עוסק?‬
‫טוב, ברור שזה ציור מורכב ביותר.‬
‫יש סמלים בכל מקום.‬
‫זה הצלב המלבלב, כי מלבלבים מתוכו עלים.‬
‫ויש גם שתי דמויות, אחת בכל צד.‬
‫בציור הקיר רואים מימין את המלך פקאל המנוח,‬
‫השליט והמייסד המקורי של פלנקה,‬
‫עיניו עצומות והוא לבוש בבגדי קבורה.‬
‫והדמות המצוירת משמאל‬ ‫היא ככל הנראה בנו ויורשו, קאן בלם.‬
‫אלה הפנים של קאן בלם.‬
‫הדיוקן שלו נמצא בכל מקום בעיר.‬ ‫אנחנו יודעים בביטחון שזה הוא.‬
‫כן.‬ ‫-אנחנו מזהים אותו.‬
‫אבל קאן בלם גדול וגבוה.‬ ‫-כן.‬
‫אני תמיד חושב עליו.‬
‫יש לנו תיעוד עשיר ומפורט של חייו.‬ ‫-כן.‬
‫אנחנו יודעים שאביו‬ ‫היה המלך המפורסם ביותר של העיר.‬
‫והוא נבחר להיות יורש העצר בגיל שש.‬
‫אבל אביו מת רק בגיל 80.‬
‫אז עד גיל 48,‬ ‫כל חייו הוקדשו להכנה לעלייה לשלטון.‬
‫כן.‬ ‫-ולדעתי הוא זכה להשכלה נרחבת‬
‫במתמטיקה, באדריכלות ובאסטרונומיה,‬
‫אבל גם בדת ובמיתולוגיה.‬
‫שלושת המקדשים המרהיבים האלה‬ ‫הם פאר היצירה שלו.‬
‫הוא כנראה תכנן את הפרויקט הזה‬ ‫במשך 30 שנה מחייו‬
‫עד שלבסוף זכה לבנות אותו.‬
‫וזו פסגת ההישגים המדעיים של תרבות המאיה.‬
‫יש נומרולוגיה. יש מתמטיקה. יש אסטרונומיה.‬
‫המסר המובע בציור הקיר‬ ‫הוא שהמעשים והטקסים שהבן מבצע‬
‫חיוניים להצלחתו של האב‬ ‫במסע שלאחר המוות שאליו הוא יוצא כעת.‬
‫ביניהם חוצץ סמל בעל חשיבות אדירה.‬
‫זה עץ העולם,‬
‫ובמרכזו פניו של אל השמש.‬
‫אבל העץ הוא גם הנתיב‬ ‫המחבר את העולם הזה לעולם שמעבר.‬
‫בהקשרים מסוימים, זה שביל החלב.‬
‫האם שביל החלב מייצג נתיב נשמות?‬
‫נתיב המסע שלאחר המוות?‬ ‫-כן.‬
‫הדבר ששתי הדמויות הללו מתקשרות איתו‬
‫הוא הצינור בין העולם הזה והעולם שמעבר.‬ ‫-כן.‬
‫הרעיון של עלייה לשמיים, לשביל החלב,‬
‫ושל מסע שלאחר המוות‬
‫הוא רעיון מרכזי בתרבות המאיה.‬
‫מדהים לראות עד כמה הרעיון הזה נפוץ.‬
‫התפיסה הסמלית של שביל החלב כנתיב נשמות‬
‫אינה מוגבלת לתרבות המאיה.‬
‫היא קיימת בתרבויות רבות אחרות‬ ‫באמריקה הצפונית.‬
‫בהחלט. זה רעיון כלל-אמריקני.‬
‫אין ספק.‬
‫מקצה צ'ילה ועד אלסקה,‬
‫הילידים מאמינים ששביל החלב הוא נתיב הנשמות‬
‫מהעולם הזה לעולם שמעבר.‬
‫המתים צועדים בו,‬
‫והשאמאנים ניחנים בכוח‬ ‫המאפשר גם להם לצעוד בו.‬
‫אבל מרתק לראות שבכל תרבות ותרבות‬
‫אנחנו מוצאים מידע על שביל החלב.‬
‫- אזור אקרי‬ ‫ברזיל -‬
‫זה מזכיר לי את היחס של בני האפורינה בברזיל‬ ‫לגאוגליפים האמזוניים,‬
‫שראו בהם שערים קדושים לעולם הבא.‬
‫הרעיון הזה עדיין חי וקיים באמזונאס.‬ ‫-כן‬
‫גם כאן, בעולם המאיה, הוא עדיין חי וקיים.‬ ‫-כן.‬
‫נראה שיש מקור קדום משותף לרעיון הזה.‬
‫אני מאמין שכן.‬
‫לדעתי בני האדם הראשונים‬ ‫הביאו איתם את רעיונות הזהות הבסיסיים האלה.‬
‫ולכן אנחנו מוצאים אותם‬ ‫בכל כך הרבה תרבויות,‬
‫אפילו שהתרבויות האלה, למשל,‬
‫בדרום צ'ילה‬ ‫ובצפון הרחוק של אמריקה הצפונית,‬
‫לא היו בקשר זו עם זו.‬
‫אנחנו מוצאים בהן רעיונות זהים,‬
‫כי הם ירשו אותם ממקור משותף.‬ ‫-בהחלט.‬
‫ולדעתי זה לא מסתכם בשביל החלב.‬
‫לדעתי יש כמה דברים‬ ‫המשקפים את עקרונות הליבה השונים.‬
‫אחד מהם הוא האהבה הגדולה של בני המאיה‬
‫לרעיון השאמאניזם והטרנספורמציה.‬
‫כן.‬
‫אין ספק שתרבות המאיה הייתה תרבות שאמאנית.‬
‫אני חושב שהרעיון של מסע הנשמה לאחר המוות‬
‫נולד מחוויות שאמאניות.‬
‫האם זה צירוף מקרים‬
‫שבתרבויות ילידיות רבות‬ ‫באמריקה הצפונית והדרומית,‬
‫כמו גם בתרבויות עתיקות רבות בכל העולם,‬
‫השתמר דימוי זהה כמעט לחלוטין‬ ‫של מסע הנשמה לאחר המוות?‬
‫או שמדובר בחוט מקשר סמוי,‬
‫מערכת אמונות חזקה שהתפשטה ברחבי העולם‬
‫ועברה בירושה לשלל תרבויות מאוחרות יותר‬
‫מתרבות פרהיסטורית אבודה?‬
‫המחקר שחלקת איתי היה מלהיב מאוד.‬
‫וכשאנחנו רואים דוגמאות ארכאולוגיות‬ ‫לידע על השמיים ועל הכוכבים,‬
‫כשאנחנו מסתכלים על זה,‬ ‫יש הרגשה שהידע הזה עתיק משאנחנו חושבים.‬
‫כן.‬
‫ואתה מחבר את הרעיון הזה‬ ‫לנקודת מבט שאמאנית.‬
‫כן, בהחלט.‬
‫כל התרבויות השאמאניות‬ ‫מתעניינות מאוד בכוכבים.‬
‫אבל בשלב מסוים,‬ ‫העניין בכוכבים עשוי להפוך לדת.‬
‫אתה יכול לפרט על זה קצת יותר?‬
‫שאמאניזם היא שיטה לחקר תעלומת המוות.‬
‫מה קורה לנו כשאנחנו מתים?‬
‫הרעיון שהנשמה עוזבת את הגוף ועולה השמימה.‬
‫מדובר במסע של הנשמה אחרי המוות.‬
‫נראה שבסיפורים שלנו ובמסע החיים שלנו,‬
‫כשאנחנו מזדקנים, המוות הופך לעובדה.‬
‫הסוף ודאי.‬
‫כן. זו המהות של הכול.‬
‫זה נושא קצת מורבידי,‬ ‫אבל זה חלק בלתי נפרד מהחוויה האנושית.‬
‫כולנו מתמודדים עם הרגע הזה.‬
‫באופן קלאסי, המוות מתואר‬ ‫ככוח המניע אותנו לפעולה.‬
‫כן.‬
‫"אני אמות, אז אעשה משהו."‬
‫כן. וזה בדיוק מה שהתורה השאמאנית אומרת.‬
‫עלינו לנצל היטב את הזדמנויות החיים.‬
‫כן. אני חושב שזה האתגר שניצב בפנינו.‬
‫מאחר שהרעיון הזה נמצא בכל רחבי העולם,‬
‫ספציפית, הרעיון של עלייה אל שביל החלב,‬
‫אני לא מאמין שמדובר בצירוף מקרים.‬
‫אני חושב שזוהי מורשת‬ ‫שמקורה בתרבות קדומה משותפת.‬
‫כן.‬
‫אבל מתי נוצרה המורשת הזאת?‬
‫מהן הראיות המוקדמות ביותר למסורת השאמאנית‬
‫של מדידה ומעקב אחר גופים שמימיים?‬
‫ייתכן שהתשובות טמונות‬ ‫באחד המקומות הראשונים שביקרתי בהם‬
‫במסעי ברחבי אמריקה הצפונית והדרומית,‬
‫במעמקי יער האמזונאס,‬ ‫באתר העתיק סרה דו פייטונה.‬
‫- סרה דו פייטונה -‬
‫האבנים שימשו בד ציור לאמנות יוצאת דופן,‬
‫וצריך לפענח את האמנות הזאת.‬
‫צריך להבין אותה טוב יותר.‬
‫במהלך הניסיון לעשות זאת,‬
‫הארכאולוג ד"ר כריסטופר דיוויס‬ ‫נתקל בציור מסקרן:‬
‫רשת בולטת מלאה בסמלים.‬
‫ספר לי, מה אנחנו רואים כאן?‬
‫מה דעתך על זה? מהי הפרשנות שלך?‬
‫זה הציור הגדול ביותר באתר הזה.‬
‫יש 49 ריבועים בסך הכול.‬ ‫-כן.‬
‫אחד האתגרים הראשונים היה הניסיון להבין‬
‫אם עלינו להסתכל על הרשת‬ ‫משמאל לימין או מימין לשמאל.‬
‫נראה שהציירים העתיקים השאירו רמז.‬
‫כאן אפשר לראות ציור של נחש.‬
‫זה מרתק. אז יש שם ציור של נחש.‬
‫כאן, בצהוב.‬
‫אז המיקום של הנחש‬ ‫בעצם אומר לנו איך לקרוא את זה.‬
‫בדיוק.‬
‫הבחנתי שנוצר דפוס כשקוראים את הרשת‬
‫כעקומה סינוסואידית שראשיתה בתחתית.‬
‫בעקומה סינוסואידית הריבועים עולים‬ ‫בטור הראשון, יורדים בטור הבא,‬
‫ואז עולים שוב, כמו הנחש המצויר.‬
‫אבל לאיזו מטרה?‬
‫כשהוא הביט מערבה,‬
‫ד"ר דיוויס הבחין בחריץ טבעי‬ ‫בעמוד הסלע הסמוך.‬
‫אם אתה עומד מול הציור,‬
‫בצד ימין מאחוריך יש צוהר בסלע.‬ ‫-כן.‬
‫וכשהשמש עוברת בשמיים ושוקעת,‬
‫בסופו של דבר היא חוצה את צוהר הסלע.‬
‫אז אני מאמין שייתכן‬ ‫שמדובר ברישום של תנועת השמש.‬
‫ד"ר דיוויס קורא לרישום הזה "מודד שקיעה",‬
‫כלי גאוני לתיעוד תנועת השמש לאורך זמן,‬
‫שנוצר לפני יותר מ-13,000 שנה,‬ ‫בעידן הקרח האחרון.‬
‫אבל איך זה עובד?‬
‫אני רואה איקסים, ואני רואה גם קווים.‬
‫האיקסים האלה, כולם מקובצים יחד.‬
‫ואם קוראים את הרשת מלמעלה למטה,‬
‫בסופו של דבר מגיעים למקבץ של קווים.‬
‫כן.‬ ‫-מקבץ של קווים אנכיים,‬
‫ואז חוזרים לאיקסים.‬
‫אני מאמין שהריבועים שבהם יש קווים אנכיים‬ ‫חופפים לזמני התיעוד של השמש.‬
‫וזה היה בסביבת נקודת ההיפוך החורפית.‬
‫זה מחוכם כל כך. מדהים.‬
‫לא מדובר ברשת בלבד.‬
‫ד"ר דיוויס מאמין‬ ‫שכמעט כל האמנות הפרהיסטורית כאן‬
‫מייצגת מעקב אחר השמש.‬
‫יש הרבה מעגלים קונצנטריים וציורים אחרים‬
‫של מה שנראה כמו השמש.‬
‫והם מופנים לכיוון נקודת ההיפוך החורפית,‬
‫ונמשכים עד לנקודת ההיפוך הקיצית.‬
‫ציורים אחרים הפונים לכיוון מערב‬ ‫מציינים את נקודות השוויון.‬
‫אז זו עוד עדות להתמקדות כמעט אובססיבית‬
‫ברגעי המפתח של השנה השמשית.‬
‫כן, בהחלט.‬
‫ייתכן שאלו הראיות המוקדמות ביותר‬ ‫שנמצאו עד כה‬
‫ברחבי אמריקה הצפונית והדרומית‬
‫לתיעוד אנושי של אירועים שמימיים.‬
‫אז במובן מסוים,‬ ‫כל הדבר הזה הוא סוג של מכונה ענקית‬
‫למעקב אחר מעבר הזמן?‬
‫אני מאמין כך.‬ ‫אני מאמין שזה מעין לוח שנה מצויר.‬
‫זה מעיד על הלך רוח מדעי בקרב האמנים.‬
‫הם צופים באירועים וברגעים מסוימים בשמיים‬
‫ומתחילים לפתח את מדע מדידת הזמן‬
‫ואת היכולת לחזות מה יקרה‬
‫בתאריכים מסוימים בעתיד.‬
‫אז זה היה סוג של פרויקט מדעי מבחינתם?‬
‫בהחלט, כן.‬
‫האמנות עצמה נראית לי שאמאנית מאוד.‬
‫זה רק הרושם האישי שלי.‬
‫אתה חושב שהיו כאן שאמאנים?‬
‫זה אפשרי.‬
‫הם מילאו כמה וכמה תפקידים.‬
‫מדענים, רופאים, כל מיני דברים.‬ ‫-כן.‬
‫לרוב הם החזיקו בידע קדוש,‬ ‫דברים כמו תנועת הכוכבים.‬
‫אתה רואה את זה‬ ‫בכל רחבי אמריקה הצפונית והדרומית?‬
‫כן. השימוש באסטרונומיה באופן הזה‬
‫רווח בכל האזור הזה.‬ ‫-כן.‬
‫אז נראה שתרבות המאיה ותרבויות אחרות‬ ‫השתמשו בשיטות האלה.‬
‫בדרום-מערב אמריקה‬ ‫היו ראשי שבטים שצפו בשמש.‬
‫אז נראה שהידע הזה קדום מאוד…‬
‫כן.‬ ‫-…ומקורו בהבנה עמוקה‬
‫שהתפשטה ברחבי אמריקה הצפונית והדרומית.‬
‫האובססיה הזאת לשמיים היא רק אחד‬ ‫מבין רעיונות רבים שחוזרים על עצמם‬
‫שבהם נתקלתי שוב ושוב‬ ‫בכל רחבי אמריקה הצפונית והדרומית.‬
‫רעיונות שמילאו תפקיד מרכזי‬ ‫בחיפוש שלי במשך 30 שנה‬
‫אחר פרק נשכח בהיסטוריה האנושית.‬
‫מאיפה הגיעו הרעיונות האלה?‬
‫בעיניי אלה עדויות למקור משותף קדום.‬
‫הרעיונות האלה התגלגלו‬ ‫דרך שלל תרבויות אנושיות שונות,‬
‫אבל הרעיונות עצמם נותרו יחסית ללא שינוי.‬
‫אלא אם כן זה צירוף מקרים לא ייאמן,‬
‫מדובר במורשת שמקורה בעבר הרחוק ביותר,‬
‫מורשת ששומרה והועברה הלאה ופותחה‬
‫על ידי תרבויות שונות‬ ‫בכל רחבי אמריקה הצפונית והדרומית.‬
‫מורשת שאולי נוצרה‬ ‫על ידי תרבות של ימאים קדומים‬
‫שהצליחו לחצות אוקיינוסים רחבים‬ ‫כמו האוקיינוס השקט‬
‫אלפי שנים לפני שחוקרים מאמינים‬ ‫שמסעות כאלה היו אפשריים.‬
‫תרבות שהבינה איך לרתום את כוחם של הצמחים‬
‫כדי ליצור חזיונות משפרי תודעה‬
‫של דוגמאות גאומטריות‬ ‫ושל מפגשים עם יצורים אגדיים,‬
‫חזיונות בעלי חשיבות אדירה‬ ‫שהפכו לבסיס של האמנות שלה.‬
‫ותרבות שחלקה את הידע שלה‬
‫בהקמת מבנים בטכנולוגיה מתקדמת,‬
‫חלקם עשויים מאבן‬
‫וחלקם עשויים מגוף האדמה עצמה,‬
‫מבנים בעלי משמעות רוחנית גדולה‬ ‫שנועדו לחבר בין שמיים וארץ‬
‫ולחגוג את מסעה של הנשמה אל העולם הבא.‬
‫למעשה, אני טוען שהמוטיבים‬ ‫הדתיים והרוחניים המשותפים הללו,‬
‫המצויים בכל רחבי העולם,‬
‫הם כמה מן הראיות הטובות ביותר‬ ‫לתרבות פרהיסטורית אבודה‬
‫שאי פעם נמצא.‬
‫אלוהים. אנחנו קוראים תיגר‬ ‫על כל השקפות הילדות השגויות שלנו‬
‫לגבי סיפור העולם.‬
‫סיפור ההתיישבות האנושית‬ ‫באמריקה הצפונית והדרומית משתנה,‬
‫ומגיע למדע קרדיט על זה.‬
‫ארכאולוגיה מדעית חושפת את המידע החדש הזה.‬
‫אני אומר שרעיונות ישנים נדחקים הצידה.‬
‫ברור מאוד שדברים הולכים ומתיישנים.‬
‫אילו ראיות חדשות יתגלו בהמשך?‬