NETFLIXOVA DOKUMENTARNA SERIJA
NAŠI OCEANI
U našem najudaljenijem oceanu...
NARATOR: BARACK OBAMA
...više od 1600 kilometara od najbližeg kontinenta...
smjestio se otok Zavodovski.
Vulkanske erupcije ovdje su uobičajena pojava.
Vegetacije baš i nema...
a oluje su česte.
Ipak, na otoku Zavodovski živi više od dva milijuna
ogrličastih pingvina.
Nastanili su ga jer okolne vode obiluju ribom koju love.
Ova mladunčad stalno dobiva hranu na pladnju.
No netko se mora potruditi i dostaviti je.
Majka.
Nosi kril za svoje ptiće.
No postoji jedna prepreka.
Strme stijene koje okružuju ovu otočku utvrdu.
Iznimno je teško spustiti se s njih.
A kako će se tek popeti?
Mogla bi se penjati po stijenama.
Možda se treba prestati opirati oceanu...
i zajahati valove.
Samo se prepustiti.
Ali ti valovi
moraju se i vratiti.
Voda koja se vraća nemilosrdna je.
Ako želi donijeti hranu svojim ptićima,
majka će morati skupiti hrabrosti...
pripremiti se...
i zajahati najveći val.
Uspjela je!
Slijedi konačni izazov.
Preko kilometar i pol uspona uz brdo aktivnog vulkana...
kako bi dostavila dragocjen teret.
Snažni ogrličasti pingvini dokaz su da najizdržljivije borce čeka nagrada
u ovom najizoliranijem oceanu na planetu.
JUŽNI OCEAN
Južni ocean potpuno okružuje Antarktiku.
Njegove su vode najhladnije na planetu.
Temperature zimi ovdje se spuštaju i ispod -45 °C.
Brzina vjetra doseže čak 320 km/h.
U ovom dalekom oceanu velika je oceanska struja najsnažnija
i od davnina štiti ovaj skriveni svijet.
Na vanjskim rubovima Južnog oceana nalazi se obala južne Australije.
U ovim hladnim vodama žive brojne nevjerojatne vrste...
koje ne možemo naći nigdje drugdje.
Nedaleko od obale
živi riba Brachionichthys hirsutus.
Jedna je od rijetkih vrsta riba koje radije hodaju nego plivaju.
A radi se i o jednoj od najrjeđih vrsta riba na svijetu.
Ima ih manje od 3000.
Zato ova ženka čuva nešto iznimno dragocjeno.
Položila je jajašca na jedino moguće mjesto.
Na stabljiku morskog tulipana.
Izdignuta su s muljevitog dna i okrenuta prema toku struje.
No zato privlače poglede
gladnih susjeda.
Na sreću mladunčadi...
ona je snažna majka.
Udarcima repom...
tjera rakove samce.
Velike morske puževe
ugrizima prisiljava na povlačenje.
Za svakoga napadača ima rješenje.
No čak i ona
ima neprijateljicu.
Golemu zvjezdaču deset puta težu od nje...
sa stotinama nožica s receptorima
za dodir,
okus
i miris.
A sada su nanjušile njezina jajašca.
Riba uzalud grize i odguruje zvjezdaču.
Nezaustavljiva je.
Ali ne smije odustati.
Zato je odlučila riskirati.
Očajna, ponudila se zvjezdači...
u nadi da će je tako odvratiti od svojih jajašaca.
Golema je to žrtva.
No ipak...
uspjela je pobjeći.
Zbog snažnih majki poput nje ova vrsta još ima šanse za opstanak.
Da biste preživjeli u Južnom oceanu, morate biti spremni na sve.
Kako odmičemo dalje na jug, uvjeti u oceanu sve su suroviji.
Velika struja obilazi cijeli Južni ocean.
Nastaje rotirajuća vodena barijera duboka četiri kilometra
i široka 1600 kilometara.
Zove se Antarktička cirkumpolarna struja.
Na putu joj se nalazi...
Južna Georgia...
jedan od najizoliranijih otoka na svijetu.
Ipak, na nekoliko tjedana svakog proljeća...
ovaj otok postaje najprometnije mjesto na planetu.
Ovako bogat obalni životinjski svijet ne možemo naći nigdje drugdje.
Sezona je parenja.
Svaki centimetar ove plaže zauzeli su
divovi.
Južni morski slonovi
na kopnu se bore za pravo na parenje.
Dugi su do šest metara i teški više od 3600 kilograma.
Ovi grubijani golemi su i opasni.
No čak i najopakiji među njima
nekoć su bili maleni.
Ovo mladunče rodilo se prije nekoliko sati.
Prije nego što i ono postane div, suočit će se s brojnim izazovima.
Prvo mora napuniti svoj nekoliko brojeva prevelik kaput
hranjivim majčinim mlijekom.
Jer ima konkurenciju.
Antarktičkog pomornika.
On se ne ustručava krasti od mladunčeta.
Pomornik je otišao potražiti lakšu metu,
a mladunče je naučilo lekciju.
Mora se držati mame.
No idući test neće biti tako lagan.
Na plaži je sve veća gužva,
pa napetost raste.
Golemi mužjaci ne prezaju ni od čega dok brane svoj teritorij.
Nije ih briga za kolateralne žrtve.
Mladunci najčešće stradaju tako što ih veliki mužjaci pregaze.
No ovo mladunče danas je dobilo drugu priliku.
Mama ga zasad nije ispuštala iz vida.
U iduća tri tjedna udebljat će se sedamdesetak kilograma.
A onda
sve se mijenja.
Jednoga dana probudit će se i vrlo neugodno iznenaditi.
Mame više nema.
Izgubila je pola svoje težine da bi ga nahranila mlijekom.
Zato se morala vratiti u ocean po hranu.
On ne može s njom
jer ne zna plivati.
Mora naći sigurno mjesto za učenje.
No vrlo ga je lako
smesti.
Ključan trenutak za svako mladunče morskog slona
prvi je kontakt
s vodom.
Kad je ušao u vodu, dogodila se nevjerojatna reakcija.
Zadržao je dah.
Otkucaji srca usporili su...
a do mozga je došlo više krvi.
Napravio je prvi korak na putu...
da postane morski sisavac.
No mora još mnogo toga naučiti.
Nakon mjesec dana vježbe u plićaku s drugim mladuncima...
spreman je za prvi ulazak u ocean.
U idućih nekoliko godina
naučit će držati dah više od dva sata
i roniti na dubinu od gotovo 2000 metara.
Jednoga dana vratit će se na ovu obalu
kao najveći i najsnažniji tuljan u našim oceanima.
Od Južne Georgije
velika oceanska struja svake sekunde nosi 140 milijuna m3 vode.
Pokreću je jaki vjetrovi i okretanje Zemlje oko svoje osi.
Tako nastaje najsnažnija vodena masa na planetu.
Ogromna barijera drugim oceanima.
A u samom središtu nalazi se najizoliraniji kontinent.
Antarktika.
Gotovo 13 milijuna četvornih kilometara
zaleđenog divljeg svijeta.
Brojni golemi ledenjaci strše iz kopna
kao plutajuće ledene police na površini oceana.
Na najjužnijoj točki oceana struja ulazi pod Rossovu ledenu policu,
površinom veću od savezne države Kalifornije.
Led je ovdje debeo i do 250 metara.
Ipak, ondje gdje prolazi struja...
razvio se život.
Milijunima godina tu žive beskralješnjaci koji se naizgled nisu nimalo promijenili.
I svi žude za idućim obrokom.
Među njima je i antarktički morski pauk.
Veličine je tanjura...
a možda nije jeo nekoliko mjeseci.
Konkurencija je ovdje žestoka
i to se neće brzo promijeniti.
Mora pronaći mjesto na kojem će imati prednost.
Mjesto na kojem je voda toliko hladna
da se gotovo pretvara u led...
i na kojem se kristali leda šire svakom površinom koju dotaknu...
te tako nastaju ledene spilje.
No koliko su lijepe, toliko su i opasne.
Svako stvorenje koje ovdje dodirne led...
može zapeti u njemu.
Ali sva ta opasnost
ujedno je i riskantna prilika...
za ovog morskog pauka.
Dugim, vretenastim nogama...
oprezno se kreće po ledu.
Trudi se da ne zapne među kristalima.
A pritom se gosti želatinoznom večerom.
Kome treba mreža kraj ledene spilje?
Za ovakve ledene uvjete zaslužna je cirkumpolarna struja.
Djeluje poput hladnjaka i zadržava hladnoću.
Kako dolazi zima,
površina oceana oko Antarktike prevara se u golemu, čvrstu ledenu ploču.
Prekriva oko 18 milijuna četvornih metara.
Savršen zaštitni pokrov za najvažniju vrstu u Južnom oceanu...
nemjerljivo moćniju od svih drugih.
Za antarktički kril.
Bilijuni ovih sićušnih ljuskara sličnih škampima
hrane se algama koje rastu pod morskim ledom.
Njihova ukupna težina iznosi više od 400 milijuna tona.
Radi se o najvećoj masi svih divljih životinja.
Kada dođe ljeto, led se topi...
i dolaze lovci na kril.
Lokalni žutonogi pingvini.
I veliki kitovi koji su preplivali tisuće kilometara.
Ova velika gozba održava se svake godine.
Kada dođe zima, kitovi odlaze.
More se opet zaledi
i ostaju samo najizdržljiviji.
Tko kaže da ne lete?
Carski pingvini.
Nakon dva duga tjedna na moru
ovi roditelji moraju se vratiti svojim mladuncima
koji ih čekaju na debljem ledu nekoliko kilometara dalje.
Iako su tek doplivali i izašli iz mora,
brzo se prilagođavaju na kopno.
Imaju svu opremu nužnu za preživljavanje u ovim ekstremnim uvjetima.
Gusto salo štiti ih od hladnoće.
Vodootporno perje održava ih suhima.
I noge su im obložene perjem.
Imaju sve evolucijske prilagodbe za opstanak u najsurovijem oceanu.
Stigli su pred kućni prag.
No neočekivana prepreka...
sve ih je zaustavila.
Život svakog carskog pingvina ovisi o ovom morskom ledu.
Malena pukotina nama se možda čini bezopasnom,
ali za njih znači zastrašujuću promjenu.
Iako možda ne znaju zašto,
imaju razloga za brigu.
Klimatske promjene zahvatile su i najizoliraniji dio naših oceana.
Pingvini pate zbog rekordnih valova vrućine.
Temperature su čak 27 °C više od uobičajenih.
Ako se morski led otopi dok ptići još nemaju vodootporni sloj,
utopit će se.
Mnoge kolonije već su stradale zbog preranog topljenja leda.
Uginulo je na desetke tisuća ptića.
Najvećim stručnjacima za preživljavanje u prirodi
ovo je možda najteži izazov.
Znanstvenici se boje da, ako se zatopljenje nastavi,
do kraja stoljeća u Južnom oceanu možda više neće biti carskih pingvina.
Struja nastavlja svoje putovanje,
no njezina putanja sužava se uz Antarktički poluotok.
Ovdje jaki vjetrovi i snažne struje istiskuju vodu iz dubina na površinu.
Ta voda zapravo dolazi iz Tihog i Atlantskog oceana
i danas je toplija nego ikad prije.
Zbog tople vode iz dubina
cirkumpolarna se struja zagrijava,
a led se još više topi.
Barijera je probijena i ljeta su postala ekstremna.
Morski led oko poluotoka
sve je rjeđa pojava.
To je najveće topljenje leda otkako je bilježenja.
Kako nema leda pod kojim bi se hranio, kril je uglavnom napustio ove vode...
kao i mnoge životinje koje ovise o njemu.
Dio preostalog morskog leda zaštićen je duboko u fjordovima.
Unatoč svemu ovdje živi biće čiji život ovisi o ledu
i koje se ne kani predati bez borbe.
Tuljan rakojed.
Ovaj kršni mladi mužjak vrlo je opak.
Pravi je borac.
To dokazuju njegovi ožiljci.
Rođen je na morskom ledu i još nikad nije kročio na kopno.
No u posljednje vrijeme njegov svijet postao je neprepoznatljiv.
Zaklon je pronašao na jednom od malobrojnih preostalih komada leda.
Pridružila mu se i druga vrsta tuljana...
Weddellov tuljan, koji također traži zaklon.
U zaljevu je neobično tiho.
Orke.
Antarktički kitovi ubojice.
Ali ovo nisu obični kitovi ubojice.
Ovo su lovci na tuljane.
Prepriječili su sve izlaze.
Morski led tuljanima služi kao splav za spašavanje.
Srećom, rubovi su leda oštri,
pa se kitovi zbog svoje tanke kože ne mogu previše približiti.
Sve dok su na splavi, tuljani su na sigurnom.
No ovo jato
ne ide nikamo.
Zajedničkim snagama stvaraju veliki pramčani val.
Rakojed se odmah vraća na led,
a Weddellov tuljan stiže za njim.
No ovi lovci...
tek su počeli.
Weddellov tuljan sporiji je i ima veći udio sala.
Zato je lakša meta.
I za razliku od rakojeda,
nije rođeni borac.
Ovo je bila brza smrt.
No lov
nije gotov.
Ovi kitovi ubojice jedva pronalaze dovoljno hrane.
Žilavi rakojed...
nije im prvi odabir.
A kako nema mnogo leda,
uzet će što god mogu.
Dok se pregrupiraju,
rakojed koristi priliku za bijeg.
Komad leda,
zaglavljen između dva veća, štiti ga od napada kitova.
No nevjerojatnom demonstracijom inteligentne taktike
kitovi ubojice počinju odvajati led.
Ovaj veći komad trebao bi okončati potjeru.
No lovci nisu završili.
Nizom podvodnih valova...
razbijaju ostatke leda.
Sada pokušavaju...
odozdo prevrnuti led.
Ali rakojed još ne posustaje.
No koliko god se trudio,
ne može ih se riješiti.
Sad više nema kamo pobjeći.
Nakon četiri sata uzastopnih napada...
potpuno je iscrpljen.
No valovi su sve manji.
I sve slabiji.
Iscrpljeni su i kitovi ubojice.
Pobijedio si.
Kitovi ubojice odlaze u neizvjesnu budućnost.
Na svijetu ima samo stotinjak orki koje se služe ovom tehnikom lova.
No leda je sve manje, pa tako i njihova plijena.
Ako izgube ovu sposobnost lova,
i mi ćemo izgubiti njih.
Sav divlji svijet na Antarktici ovisi o zaleđivanju mora.
Čak i duboko ispod površine.
Svake godine, kako postaje hladnije,
250 bilijuna tona površinske vode ponire u dubinu,
zajedno s velikom strujom.
Na dubini od 900 metara
tama i hladnoća u kombinaciji s golemim pritiskom
usporavaju tempo života.
Ovdje, na dnu Južnog oceana...
žive najstarije životinje na planetu.
Spužva Anoxycalyx joubini starija je od piramida.
Ove spužve mogu živjeti 15 000 godina.
Južni ocean rodno je mjesto brojnih bića iz velikih dubina.
Prateći veliku struju, proširila su se s Antarktike.
Na taj način čudnovata i divna stvorenja...
danas su se nastanila u dubinama svih oceana.
To je dokaz da, zahvaljujući struji,
Južni je ocean povezaniji nego što smo pretpostavljali.
To je žila kucavica cijelog planeta
koja ispumpava hladnu vodu iz dubina i pokreće veliku oceansku struju...
na putovanju svim oceanima dugom 120 000 kilometara.
Nastaje povezana vodena masa,
jedan golemi ocean.
No kako struja povezuje sve oceane,
sve što radimo lokalno...
utječe na život globalno.
Komad smeća struja može odnijeti na sasvim drugi kraj svijeta.
Zbog utjecaja čovjeka oceani su danas najtopliji u povijesti.
Struja širi toplinu cijelim planetom,
pa se riblje populacije sele...
i teže ih je zaštititi.
Led se sve brže topi...
a to bi moglo ugroziti budućnost velike oceanske struje.
Bez nje...
vremenski uvjeti bili bi još ekstremniji.
Ako ne očuvamo zdravlje oceana...
oni više neće osiguravati naš opstanak.
Ipak, ovdje, u Južnom oceanu,
pokazali smo da se možemo iskazati
kada je to najvažnije.
A ovaj antarktički kit živi je dokaz.
Ovu smo vrstu jednom izlovili i ostalo je manje od 100 rasplodnih ženki.
No u posljednji trenutak
zemlje diljem svijeta ujedinile su se...
kako bi zaštitile velike kitove.
I antarktički kitovi ponovno su se razmnožili.
Danas ih tisuće pliva od Antarktike do južne obale Australije radi parenja.
To je dokaz, ako mu damo priliku, da će se život u oceanu oporaviti.
A ako možemo spasiti vrstu kojoj prijeti brzo izumiranje...
zajedno sigurno možemo
izliječiti naše oceane.
Sve aktivnije radimo na tome.
Prikupljamo otpad.
Nastojimo smanjiti emisije.
Štitimo vrste...
i njihove domove.
Ako djelujemo odmah,
još stignemo izliječiti
naš jedan veliki ocean.
Prijevod titlova: Martina Grujić