NETFLIXOVA DOKUMENTARNA SERIJA
NAŠI OCEANI
Sjeverni medvjed.
Glavni grabežljivac u oceanu koji se najbrže mijenja.
NARATOR: BARACK OBAMA
Luta morem...
i njegovom smrznutom površinom.
Ova ženka ima društvo.
Dvoje gladnih vragolana.
Mladunčad se rodila na kopnu,
ali većinu života provest će na ovom smrznutom oceanu.
Majčin je zadatak naučiti ih kako da nađu hranu.
Prva je lekcija naučiti se kretati po morskom ledu.
To nije lako kad se led neprestano miče.
Manje mladunče nije oduševljeno ledenom školom.
Malo je naporna.
Zbog klimatskih promjena
morski je led tanji i nestabilniji nego što je bio kad je ona bila mladunče.
Manje mladunče počinje zaostajati.
Mama odlučuje da je za danas dosta nastave.
Vrijeme je da se vrate na sigurno dok se nisu previše smočili i umorili.
Za malenoga ovo je jednostavno previše.
U ovom oceanu koji se brzo topi suočit će se s brojnim preprekama.
Malen je i osjetljiv na hladnoću.
To je jedan od razloga zašto gotovo polovina mladunčadi
ne doživi prvi rođendan.
Mama mora odlučiti.
Hoće li misliti na snažnije mladunče i nastaviti dalje u potrazi za hranom?
Ili će dopustiti da ih slabije mladunče usporava?
Na zov svog mladunčeta
ipak se ne može oglušiti.
Ovo je bio težak dan,
ali manje mladunče naučilo je važnu lekciju.
Da nema odustajanja.
Budućnost ovog oceana koji se topi ispisuje se u ovom trenutku.
Samo oni koji se prilagode
preživjet će u oceanu koji se mijenja brže od drugih.
ARKTIČKI OCEAN
Tisućama godina Arktik je bio zaleđeni ocean.
No zbog utjecaja čovjeka topi se barijera koja je nekoć priječila pristup strancima.
Velika struja zagrijava se zbog klimatskih promjena,
pa iz Atlantika dolazi toplija voda,
što nekim životinjama stvara probleme, a za druge znači nove prilike.
Velika struja prolazi kraj Islanda na svom putovanju na sjever.
Jedno nevjerojatno morsko biće
nastanilo se ondje, na samom rubu Arktičkog oceana.
Atlantski vuk.
Putuje prema sjeveru i usput se gosti ježincima.
No ljeti hrana nije prioritet. Treba naći partnericu.
U potrazi je za vučicom.
Je li ona prava?
Ovome mužjaku
prava je ljepotica.
Ali, nažalost, čini se da se već skrasila.
Idemo dalje.
U svakom brlogu koji nađe
ženke već imaju partnere.
Morskim vukovima zubi ne služe samo za jedenje.
Pokazivanje zuba znak je agresije.
Vuk samotnjak nije dorastao...
ovom zaštitnički nastrojenom mužjaku
čiji su ožiljci dokaz da je otjerao brojne druge suparnike.
Zato on mora biti pametan.
Čekat će da naiđe još jedan odvažni neženja.
Ovaj pridošlica veći je i hrabriji
i može pobijediti mužjaka s licem punim ožiljaka.
Vuk samotnjak vreba sa strane.
Čeka savršen trenutak...
i da se oba suparnika iscrpe.
Tek sada kreće u akciju.
Ušuljat će se kraj nezaštićene vučice.
Ondje je uspijeva osvojiti darom.
No zapravo, ona ih je sve nadmudrila.
Nakon parenja ignorira svojeg ljubavnika,
polaže jajašca i daje mu nogu.
Idućih sedam mjeseci on će se brinuti o njihovu potomstvu.
A onda, ako uspije,
velika struja odnijet će dio njihove mladunčadi na sjever.
Pridružit će se milijunima tona tople vode
koja nastavlja put prema Arktiku.
Zbog tople struje i klime koja se mijenja
ovaj nekoć čvrsti led pretvara se
u bljuzgavicu.
Majke i mladunčad morževa koriste najveće komade koje nađu
kao plutajući vrtić.
Najbliskije su arktičke životinje.
Stisnuli su se da se zagriju.
No u dobi od tri godine
neki mališani gotovo su veliki kao njihova mama.
A ovo mladunče više nije njezin mezimac.
Nedavno ga je zamijenio...
dosadni mlađi brat.
On pije sve njezino mlijeko
i traži svu pozornost.
Kad on pokuša privući pozornost...
mama ga ignorira.
Nema izbora. Mora napustiti svoj dom.
Ženke često ostaju u vrtiću cijeli život.
No u nekom trenutku svaki mužjak morža
mora napustiti mamu i potražiti novo društvo.
Prijeći će stotine kilometara da ga nađe.
Svaki adolescent treba prijatelje svoje dobi.
Napokon.
Skupina većinom mladih, otjeranih mužjaka...
koji su osnovali muški morski klub.
Još samo da ga prime.
Ovdje smrdi...
glasno je...
a da bi ga prihvatili, mora proći inicijaciju.
Kako bi došao do tople sredine,
morat će se probiti kroz ovo klupko kljova i sala.
Ima li mjesta za mališana?
Treba izazvati pomutnju.
Ne treba ih dugo moliti.
Možda nije dovoljno velik da se izbori za mjesto...
no još je dovoljno malen da prijeđe preko njih.
Napokon je došao na odlično mjesto...
i otkrio da su ovi veliki grubijani
ustvari prave dobrice.
Od njih će dobiti društvo za kojim žudi.
Čini se da se mužjaci snalaze u ovakvim skupinama...
ali mame i mladunčad teže će se prilagoditi promjenama.
Morski led koji trebaju za vrtiće sve je nestabilniji.
Zbog klimatskih promjena
u posljednjih 40 godina nestala je polovina ljetnog morskog leda na Arktiku.
Većina ostataka pluta morem,
prepuštena na milost i nemilost struja, vjetrova i morskih mijena.
Pod zaleđenom površinom velika struja nastavlja svoj put.
Sa sobom nosi naizgled osjetljiva bića.
Morskog puža koji pliva...
poznatog i kao morski anđeo.
Kroz prozirno tijelo vide se sitni svjetleći organi.
A u blizini pluta...
rebraš koji lomi zrake svjetlosti i nastaju psihodelične boje.
Oni su iznenađujuće otporni na promjene temperatura mora.
Prema novim otkrićima
rebraši su najstarija loza današnjih morskih bića.
Više od 500 milijuna godina
uspijevaju preživjeti u našim oceanima.
No zbog naglih promjena,
većina stanovnika Arktika nije toliko otporna.
Ovo zaleđeno jezero 800 km sjeverno od Arktičkog kruga
skriva tajnu.
Jezerske zlatovčice zarobljene pod ledom.
Prilagodile su se pa mogu preživjeti i u slatkoj i u morskoj vodi.
Pogoditi pravi trenutak za selidbu
pitanje je života i smrti.
Ovdje je toplije nego u Arktičkom oceanu,
pa su u jezeru prezimile stotine zlatovčica.
No hrane nema mnogo.
Nakon deset mjeseci posta jako su gladne.
Slabe i gladne zlatovčice plivaju pred ledenim zidom.
Čekaju da temperature porastu...
i da se otvore vrata njihovih ljetnih hranilišta.
Spremaju se za povratak u morsku vodu.
A tada, napokon...
rijeka počinje teći.
Ponovno povezuje njihovo jezero s morem.
Zlatovčice stižu do mora.
No slabe su i hladnoća ih usporava.
Nekoliko dana bit će ranjive.
Galebovi zovu na večeru.
Sushi je u pokretu.
Zlatovčice baš i nisu brza hrana...
ali ipak vrlo ih je teško uloviti.
U ovom oceanu treba dobro iskoristiti svaku priliku...
a ovo je prilika za gozbu.
Zlatovčice koje prežive napad putuju dalje od ušća rijeke,
prema teritoriju mnogo većeg grabežljivca.
Prema teritoriju narvala, morskog jednoroga.
Mužjaci imaju zub dug do tri metra,
s milijunima živčanih završetaka.
Još se istražuje čemu sve taj zub služi.
Savršenom preciznošću ovaj kljovan izdvaja jednu zlatovčicu.
No ne pokušava je probosti.
Pokušava je omamiti.
I njegova se upornost isplatila.
Ovo je prva snimka na kojoj narval kljovom lovi zlatovčicu.
A nije sam.
Drugi mužjaci služe se istom tehnikom.
Još se ne zna love li svi narvali ovako...
ni jesu li samo ove jedinke naučile iskoristiti
ovo obilje dostupno jednom godišnje.
Ovakav zgoditak možda neće još dugo biti na raspolaganju.
Zbog klimatskih promjena temperatura vode obalnih rijeka
prelazi i 20 °C.
Tu temperaturu jezerska zlatovčica ne može preživjeti.
Ovaj osjetljivi biološki sustav iznimno je ugrožen.
Arktički spektakl mogao bi nestati
prije nego što ga u potpunosti dokučimo.
Sve toplije oceanske struje imaju najveći utjecaj
oko jednog otočja na samom sjeveru Arktika.
Oko Svalbarda.
Svalbard se zagrijava šest puta brže od svjetskog prosjeka.
Nestabilan krajolik velik je izazov ovom gladnom sjevernom medvjedu.
Umjesto da vreba na ledu, sljedeći obrok mora naći plivajući.
Brkati tuljan.
Najveći i najdeblji tuljan Arktika.
Savršena meta.
Medvjedi i tuljani već generacijama igraju igru mačke i miša na ledu.
No kako se led topi,
pravila se mijenjaju.
Medvjed nastoji usavršiti umijeće prikradanja plijenu iz vode.
Morat će biti diskretniji da bi uspio.
Ovdje nema ničeg sumnjivog.
Ali ne može odoljeti.
Mora virnuti.
A sada
plijen postaje promatrač.
Iza tebe je.
Tuljan pokazuje napadaču da je uprskao.
Idemo dalje.
Ovo je pravi test njegovih vještina.
Sada ih dijeli više od 180 metara vode.
Nema se kamo sakriti.
Da bi se ovdje pritajio,
mora postati...
nevidljiv.
Danas nije njegov dan.
Da bi sjeverni medvjedi preživjeli u ovom novom, toplijem svijetu,
morat će usavršiti lovačku strategiju.
Topljenje morskog leda teško pada stručnjacima na ledu.
No ljetno topljenje točno je ono što morske ptice u posjetu trebaju
da bi došle do bogatstava Arktika.
Debelokljune njorke.
Pingvini sjevera.
U vodi su jednako vješte kao u zraku.
Malena, ali snažna krila omogućuju im da zarone na dubinu od 200 metara,
dublje od svih ptica letačica.
Iznad hranilišta, na liticama visokima 150 metara...
ova malena morska ptica
još nije smočila krila.
Kolonija njorki među najvećima je u okolici.
Ovo je kreštav grad s više od 100 000 stanovnika.
No ne kreću svi u život u istim uvjetima.
Ona se izlegla na vrhu ovog nebodera.
Mjesto je naizgled opasno za mladunčad...
ali ona vodi lagodan život.
Pod tatinim pernatim pokrivačem sigurna je od grabežljivaca.
Mama svakodnevno dostavlja hranu izravno u penthaus.
A imaju i svoju kupaonicu.
Susjedi ispod njih žive u prljavštini.
Ovaj privilegirani ptić
još nije morao napustiti udobnost svoje izbočine.
No ženka je sada stara tri tjedna i vrijeme je da raširi svoja krila.
Mora se pridružiti odraslima na moru
jer ponestaje hrane u blizini kolonije.
Ovaj spust bit će najveći izazov u njezinu kratkom životu.
Još ne zna letjeti...
a do vode može doći samo ako skoči.
Ako promaši za samo nekoliko metara...
udarit će o stijene.
Drugi ptići ispod nje spremaju se za skok.
Što dalje moraju skočiti, to se čini teže.
Odrasli slijede ptiće u skoku.
Sjeverne lisice čekaju žrtve.
Na vrhu kolonije...
malenog ptića čeka najstrašniji skok.
Tata skače s njom.
Perje joj dovoljno ublažava pad.
No to što je stigla do mora, ne znači da je na sigurnom.
Sjeverni galeb.
U potrazi je za izgubljenima.
Dok se galebovi svađaju...
stiže pojačanje.
U pomoć ne priskače samo obitelj.
Pridružuju se i susjedi odozgo i odozdo.
Na kojoj se god izbočini izlegli...
svi se drže zajedno.
Velika oceanska struja nastavlja svoje putovanje Arktikom.
Dio te struje provlači se kroz Kanadsko arktičko otočje.
Kroz Sjeverozapadni prolaz.
Legendarni morski put...
zakrčen hrpom leda.
Vjetar i struje lome i gomilaju led.
Nastaju zaleđeni vrhovi...
debeli i do 18 metara.
Većina brodova ovuda ne može proći.
No ovi stanovnici Arktika dobro se snalaze na ovom zakrčenom plovnom putu.
Ženka bijelog kita i njezino mladunče...
kreću na dalek put do tajnog mjesta.
Ovi bijeli kitovi poznati su kao morski kanarinci.
Koriste se složenim jezikom
kako bi mladunci ostali u bliskom kontaktu s majkama...
dok uče kretati se ledenim labirintom.
Ovi stručnjaci za led plivaju kroz pukotine u morskom ledu.
Mnogi bi se ovdje namučili...
ali bijeli kitovi nemaju leđnu peraju.
Zbog te prilagodbe mogu kliziti pod ledom.
Mladunci mogu držati dah više od osam minuta.
Zrak udišu kroz rupe u ledu na putu.
Napokon se provlači cijela obitelj
i stiže na obalu na kojoj gotovo nema leda.
Prešli su stotine kilometara da bi našli ovaj zaljev.
Odrasli dolaze ovamo otkako su bili mladunčad.
A danas najnoviji članovi jata uče zašto je ovaj zaljev toliko poseban.
Slijede roditelje do dijela dubokog tek dva metra.
Ljeti se rijeke tope i voda se slijeva u zaljev.
Zato je ovdje čak 11 °C toplija nego u ostatku oceana.
Prave toplice za bijele kitove.
Mladunci prvi put istražuju ovo mjesto.
Tata ide na piling tijela.
Tete se pak okušavaju u vodenom aerobiku.
A ako znate gdje treba tražiti...
postoje posebni trikovi za ribanje teško dostupnih mjesta.
Mama pokazuje mladunčetu
da veće kamenje može služiti kao spužva za tijelo.
Baš joj to treba nakon mjeseci lutanja morem.
No toplice ne koristi samo ova obitelj bijelih kitova.
Stižu i druga jata.
Svi su došli napraviti piling odumrle i požutjele kože i riješiti se parazita.
Ribat će je dok ne bude blještavo bijela.
I mladunci uče o važnosti brige o sebi.
U vrijeme najveće gužve ovdje se okuplja do 2000 kitova
i uživa u blagodatima zaljeva.
Nastaje najveselija zabava bijelih kitova na svijetu.
Njihovo se zadovoljstvo čuje...
čak kilometrima ispod površine mora.
No glasove im prigušuje nova prijetnja.
Onečišćenje bukom.
Arktički ocean, nekoć tiha, ledena luka...
pretvara se u prometno čvorište.
Sjeverozapadnim prolazom danas plovi pet puta više brodova
nego prije 20 godina.
Pojačan promet loša je vijest za kitove...
koji se snalaze pomoću zvučnih valova i sporo se prilagođavaju promjenama.
Njihove stare migracijske putove sada presijecaju nove brodske rute.
Zato često stradavaju.
Države se natječu koja će prva prisvojiti netaknut potencijal Arktika.
Svake godine kreću u nove industrijske pothvate
da bi zadovoljile svjetske potrebe.
Najdragocjeniji neiskorišteni resursi
nalaze se duboko u Arktičkom oceanu.
Ovakva plovila na daljinsko upravljanje...
omogućuju nam da zaronimo u neistražene dubine.
U blizini Sjevernog pola, četiri kilometra ispod morskog leda,
nalazi se drevni izvor topline.
Podmorski vulkan.
Najsjeverniji na planetu.
Otvori su mu optočeni plemenitim metalima.
Milijuni tona minerala
i 90 milijardi barela nafte
leže duboko u Arktičkom oceanu.
Oceanu koji se topi lakše je pristupiti.
Zato se sada mogu vaditi minerali, ali i provoditi dubokomorski ribolov.
Bogatstva Arktičkog oceana tek se otkrivaju...
a već su iznimno ugrožena.
Izbor je na nama.
Hoćemo li iskorištavati ili zaštititi nevjerojatna nova otkrića?
Nakon nešto više od tri godine
velika oceanska struja završava svoje putovanje Arktičkim oceanom
i vraća se na početak.
U rano ljeto
obale sjeveroistočnog Svalbarda bile bi prekrivene morskim ledom.
No zbog klimatskih promjena led se pretvorio u vodu.
Ova mama pretražuje obalu sa svojim jednogodišnjim mladuncima.
Medvjedi su oduvijek vješti u traženju hrane.
No kako sada ne mogu loviti na ledu, sve više ovise o toj vještini.
Kad je bila malena,
mama je morala izdržati samo dva ljetna mjeseca bez leda.
Sad svi moraju izdržati četiri mjeseca, a katkad i dulje.
Razdoblja su gladi duga.
Mama zato mora naučiti mladunce da se snađu i traže ostatke.
Moraju procijeniti što smiju, a što ne smiju pojesti.
To zbunjuje i odraslog medvjeda.
Struja u Arktički ocean donosi plastiku i zagađenje iz susjednih oceana.
Ako se zapetljaju u otpad na obali, mogli bi umrijeti.
Ovaj se put izvukao.
Druge se opasnosti ne mogu izbjeći,
primjerice, kemikalije od industrijskog onečišćenja.
Kemikalije se nakupljaju u tijelima polarnih medvjeda
i mogu utjecati na njihov reproduktivni sustav.
Unatoč svim nedaćama ova mama i svi ostali stanovnici Arktika
daju sve od sebe da prežive.
Arktički ocean više nije ledena tvrđava kakva je nekoć bila.
Horde pridošlica prate led koji se povlači prema sjeveru.
Orke.
I grbavi kitovi.
Sebi stvaraju prilike,
a za stanovnike znače konkurenciju.
A među njima...
plavetni je kit.
Najveća životinja...
na našem planetu.
Dug je gotovo 30 metara
i težak preko 150 tona.
Ova ženka krenula je na daleko putovanje
prateći kril koji buja zbog tople struje.
I nije sama.
Atlantski plavetni kitovi sada su prvi put snimljeni
kako dovode mladunce ovako daleko na sjever.
To znači da se događaju goleme promjene.
Globalna klimatska kriza
najsnažnije utječe na stanovnike Arktika.
Njihov opstanak u dragocjenom oceanu koji se brzo topi
ovisi o nama.
Naše putovanje nastavlja se prema Južnom oceanu.
Izoliranom,
tajanstvenom
i bogatom.
Velika struja sa sobom nosi nove izazove.
Samo najsnažniji...
uspjet će preživjeti.
Prijevod titlova: Martina Grujić