EN DOKUMENTARSERIE FRA NETFLIX
VORES VERDENSHAVE
En stor strøm rejser sig langsomt fra afgrunden
midt i verdens største hav,
hvor den beroliger en udmattet pukkelhval,
der lige er blevet mor.
Hun har tilbagelagt 4.800 km åbent hav for at føde...
...i dette rolige, tropiske vand.
Pukkelhvaler er intelligente og følsomme.
Her har de den fornødne fred og tid
til at etablere det afgørende mor-kalv-bånd.
Et kram bekræfter en af naturens stærkeste relationer.
Men de kan ikke blive her.
Hvis de bliver ramt af uvejr i det åbne hav,
kan det adskille dem.
Så de svømmer mod det eneste ly i denne del af det centrale Stillehav,
Hawaiis øer.
Rejsen derhen er farlig.
Han-pukkelhvaler patruljerer områderne om øerne,
og de ved, at de voksne hunner, der kommer, snart er klar til at yngle
og er jagten værd.
Hendes nyfødte på to ton er uvidende om farerne.
Men babyer kan blive dræbt eller adskilt i grupperne med hanner på 40 ton.
Så mor kommunikerer med hvisken for ikke at blive overhørt.
Det er hendes prioritet at beskytte sin søn.
Men han vil lege.
Hans uskyldige plask afslører dem.
Nu er ræset i gang.
De accelererer til 24 kilometer i timen.
Et dusin rivaler begynder at konkurrere om hende
i et kapløb.
Mor har sin kalv på slæb og kan ikke komme væk fra dem.
De fanger hende.
Nu kan hun blot forsøge at beskytte sin kalv,
mens hannerne kæmper om at være ved hendes side.
Firs ton spæk og muskler støder sammen.
Mor bruger sin 4,5 meter lange brystfinne til at afværge en han, der kommer tæt på.
Hun gør alt, hvad hun kan for at beskytte sin baby.
Han bliver hurtigt træt.
Men der er lavvande forude.
Så nærmer den største han sig igen...
...og frigiver en barriere af bobler.
Det demonstrerer dominans,
og det viser, han har energi tilovers.
Han får enhver rival væk, der kommer for tæt på.
Det giver mor og kalven chancen for at dykke ud af syne.
Hun tillader, at han eskorterer dem begge i sikkerhed.
Med hans beskyttelse kan de hvile sig.
Og hvis han er tålmodig nok, vælger hun måske at parre sig med ham.
Men hendes kalv er hendes topprioritet.
Nu kan han amme i fred...
...og lege sikkert...
...og plaske rundt uden hæmninger.
Om få måneder begynder mor og hendes kalv,
sammen med resten af Hawaiis pukkelhvaler,
deres rejse nordpå
mod de rige fødeområder et halvt verdenshav borte.
Vores verdenshave er så store, at de definerer farven på vores planet.
I menneskets historie har de været en port til det ukendte.
Selv i dag er havets overflade en portal til en anden verden.
En mystisk...
...og dramatisk verden,
befolket af så intelligente væsner,
der sjældent ses,
at vi kun lige er begyndt at lære dem at kende.
Men idet verden gennemgår hidtil usete forandringer,
gør vores verdenshave det også.
Vi skal se utrolige måder at overleve på,
mens vi står overfor denne omskiftelige verden sammen.
Vi skal opleve deres udfordringer,
afsløre deres hemmeligheder
og opdage liv, der er mere som vores,
end vi havde forestillet os.
Der har aldrig været et vigtigere tidspunkt at udforske vidunderne,
overraskelserne
og livets glæder på tværs af vores verdenshave.
Vores rejse tager sin start i det blå,
der dækker næsten en tredjedel af planeten.
STILLEHAVET
Blandt alle vores verdenshave er Stillehavet det største og dybeste.
Strømme hvirvler om dette mægtige verdenshav,
men én forener dem alle.
Den er en del af den mest kraftige cirkulation af vand på Jorden.
Vi kalder den for den globale havstrøm,
og den vækker Stillehavet til live på utrolige måder.
Som på revene i det vestlige Stillehav,
hvor den støtter den største variation af liv i havet overhovedet.
Det er hjemsted for verdens mest berømte fisk.
En klovnefisk.
Og hans familie.
De bor i en anemone ved udkanten af revet
med havudsigt.
Den store strøm opfrisker korallerne, der byggede denne verden,
så de kan trives...
...ved at medbringe rent, iltrigt vand fra det åbne hav lige til deres dørtrin.
Det har den lille fyr brug for.
For han bliver snart førstegangsforælder.
Mor har lagt over 100 dyrebare æg, og nu er det fars opgave at passe på dem.
Så han holder dem rene...
...og børster snavs og sand væk...
...og plejer dem døgnet rundt.
Revet er proppet med rovdyr,
og en velplejet anemone beskytter familien med sine stikkende tentakler,
hvis altså far klarer sine pligter
og holder det hele upåklageligt rent.
Men det er svært at klare det huslige og holde æggene rene.
Især i dag.
En samling flydende sten.
De elementære kræfter er i spil.
Fordi et sted langt borte er en undersøisk vulkan gået i udbrud,
som har skabt pimpsten,
milliarder af gasfyldte vulkanske sten,
der kan blive bragt tusindvis af kilometer
på den globale havstrøm.
Det er en nybagt fars værste mareridt.
Men på lang sigt
kan dette rod være godt nyt for hele nabolaget.
Fordi pimpsten opløses langsomt
og frigiver næringsstoffer, der understøtter udvikling og vækst.
Lidt snavs er ikke så skidt endda.
Hvor end den kommer,
leverer den store strøm ekstraordinære rigdomme,
og i Stillehavet afgøres dens rute af en kolossal kraft.
En kraft, der kan skabe bjerge.
En 40.000 km lang kæde af aktive vulkaner, kendt som Ildringen,
omgiver havet.
Fra det vestlige Stillehav danner de en bjergrig kystlinje,
som fører den store strøm på en sløjfe nordpå
og transporterer 50 millioner tons tropisk vand hvert sekund
mod Japans øer,
hvor den varmer det omgivende vand op til 27 grader.
Det er akkurat nok til at understøtte tropiske koralrev
længere nordpå end noget andet sted på Jorden.
En ung sepiablæksprutte...
...leder efter romantik.
For i dag er starten på det årlige blækspruttebal,
der afholdes hvert forår,
når det varme vand udløser trangen til at finde en mage.
Blæksprutter har den forbløffende evne
til at kommunikere deres følelser via deres hud.
Men denne superkraft kan også være en svaghed.
Især hvis du er lidt nervøs angående din første date.
En bestemt hun har fanget hans opmærksomhed.
Dyb vejrtrækning.
Så er det nu.
Idet han nærmer sig,
forbinder hans hjerne sig direkte til tusindvis af pixels på huden
for at udtrykke:
"Hej. Jeg er cool, rolig og afslappet."
Lige hvad hun leder efter.
Men nu kommer balladen.
De her hårde fyre viser deres aggression.
Deres stil og zebrastriber betyder, at de er vrede...
...og ikke bange for at være aggressive.
Den unge han udstødes.
Men ligesom med Hulk bør de ikke gøre ham sur.
De vil ikke synes om, at han er sur.
Han viser straks sine egne intense zebrastriber.
Hans temperament er fremme,
og han skræmmer en rival væk.
Han vender tilbage til hunnen.
Men hun gider ikke en hård fyr.
For at vinde hendes gunst skal han bevare roen.
Så på en utrolig måde
lader han til at splitte sin personlighed.
Med sine dæmpede toner viser han hunnen, at han er rolig,
mens han fremviser sine machostriber til rivalerne.
Endelig, med lidt vredeshåndtering, er hans superkraft blevet en fordel.
Han viser, han er en stærk, men følsom type.
Hun er endelig imponeret.
Det går hurtigt i blæksprutteverdenen.
Og på ingen tid stifter de familie.
Hun lægger deres æg,
hvor de holdes varme og iltet af havstrømmen.
Herfra ændrer den store strøm også karakter
og bliver rig på mineraler, idet den passerer de aktive vulkaner,
som markerer den nordlige grænse af Ildringen.
Når den ankommer til Alaska tre år senere,
er den med til at give næring til et årligt festmåltid.
Pukkelhvaler.
De har rejst hele vejen fra Hawaii i forventning om sæsonens præmie.
Men fiskeriet er ikke, som det var før.
Fordi nu om dage når vores fiskerflåder ofte først frem.
Vores lyst til fisk betyder, at havrovdyr skal konkurrere med os.
Men disse to skumle karakterer har et hemmeligt sted.
Og en plan...
...om at overliste menneskerne.
Ved at stjæle fisk...
...fra et lakseanlæg.
Disse net indeholder 14 millioner unge laks,
der snart bliver sluppet fri for at genoprette bestanden i naturen.
Hvorfor kæmpe imod fiskerflåderne, når du har en grænseløs buffet?
Men dette anlæg er som Fort Knox.
Du kan ikke snige dig forbi vagterne, når du er 15 meter lang.
I modsætning til andre småtyve.
Missionen virker umulig.
Men denne listige duo har undersøgt stedet i årevis.
Og de har en plan...
...om at slå til i det øjeblik, anlægget slipper de unge laks løs.
Trin et, få styr på timingen
og hold lav profil.
Kysten virker tilsyneladende klar,
og sluserne åbnes op.
Lyden af lænker er som en madklokke,
der alarmerer hvalerne om, at præmien er på farten.
Trin to, bryd ind, før de unge laks slipper ud.
Det går voldsomt for sig,
men de fleste fisk slipper løs og spreder sig ud i havet.
Så sidste trin er at blæse et net af bobler,
som skjuler et nyt fodringstrick,
hvor de bruger deres brystfinner til at genne fiskene ind i en mindre bold.
De kriminelle genier har udført det perfekte kup,
men der slipper nok laks ud til at øge antallet i naturen.
I sidste ende er der intet, menneskene kan stille op...
...for at stoppe havets 40 ton tunge tyve.
Den begynder at følge kystlinjen sydpå,
og den kolde, frugtbare strøm beriger den vulkanske vestkyst i Nordamerika...
...og støtter skove med kæmpe tang,
hvor nogle tårner sig 55 meter over havbunden...
...og er hjem til en forbløffende mangfoldighed af liv.
Hvert niveau er beboet.
Søløver glider gennem grenene.
Havoddere hviler sig i løvtaget...
...og spiser på skovbunden,
der beskytter en fortryllende verden af hvirvelløse dyr.
Strømmens indflydelse forvandler endda livet uden for havet.
Den understøtter tusindvis af kilometer kystregnskov,
deriblandt de højeste træer på Jorden.
De kan kun vokse her, hvor strømmen afkøler luften
og bader dem i havgus og leverer blid regn,
som holder hele kystlinjen kølig.
Når strømmen når til Los Angeles,
sætter den farten ned, og på et par rolige sommerdage
opvarmes det øverste lag lige nok...
...til at sætte et stort spektakel i scene.
Dette utrolige lys kaldes bioluminescens,
skæret fra milliarder af mikroskopisk plankton.
Når hver enkelt forstyrres, udsender det et glimt.
Og det er det, disse californiske søløver har ventet på.
Stimer af sardiner spiser planktonet, så de lyser op...
...og retter rampelyset mod sig selv.
Al aktiviteten tiltrækker delfiner til festmåltidet.
Det naturlige fyrværkeri skaber så meget lys,
at selv dagslys-rovdyr lokkes til.
Hvem havde troet det?
Et af naturens største lysshows
gemmer sig for næsen af os
lige bag LA's kraftige lys.
Den store strøm flyder mod troperne,
og nogle afviger ind i et ørkenhav.
Mexicos Californiske Bugt.
Strømmen erstatter konstant vandet
og hjælper med at holde bugten frugtbar og kølig.
Den er blevet kaldt verdens akvarium...
...på grund af den store mangfoldighed af fisk.
Men ikke alle fisk er tilfredse med at hænge ud i flok.
Under sandbankerne
er der en miniatureverden, der giver et mere privat mødested.
Denne hun-slimfisk er på udkig efter en partner.
Adskillige fem cm lange hanner slås gerne om hendes opmærksomhed.
Men hun vil kun have den stærkeste,
største...
...og bedst klædte.
Den bedste måde at afgøre det på...
...er med en dansekonkurrence...
...for at se, hvem der har den bedste rytme,
stil
og udholdenhed.
Slimfiskene har egne dansetrin og forsøger at overgå hinanden.
Flot stræk.
Elegant træk.
Men hvad er dommen?
Har fiskene talent?
Hun siger "nej".
Men dansegulvet behøver ikke blive blodigt.
Her er der en anden hun.
Festen kan fortsætte hele dagen
her i Mexicos mest eksklusive balsal.
Den globale havstrøm flytter sig væk fra de amerikanske kontinenter
og ind i det centrale Stillehav.
I denne ødemark
skal rejsende tilbagelægge enorme afstande for at finde mad.
Og når de kan, rejser de med strømmen.
Såsom disse langnæbede delfiner.
Det ville være nemt at blive adskilt herude.
Så de laver piruetter op til tre meter i luften.
De larmende plask hjælper dem med at holde sammen.
Så de kan cruise i supergrupper på op mod 5.000.
Herude, langt under bølgerne,
føder Ildringen undersøiske vulkaner og dybhavsåbninger,
som ændrer strukturen af selve havbunden,
og det har konsekvenser for dem, der svømmer langt foroven.
En djævlerokke tager sig en tur på strømmen.
Hendes vingefang på otte meter gør, at hun nemt kan rejse over havet.
Hun er på vej til et hemmeligt møde i det store blå.
Et undervandsbjerg, der rejser sig fra afgrunden.
Det er et af 30.000 toppe skjult under Stillehavets overflade.
De er bygget af lava, og de har hvert en unik magnetisk signatur
fra Jordens metaller, der er gemt i dem,
og hun kan opfange dem via en sans, hun deler med sine slægtninge.
Hajer.
Dette muliggør, at undervandsbjerge kan være mødesteder.
Og det er en sjælden mulighed for enlige havvandrere at socialisere.
Men mennesker har udnyttet mange af disse undervandsbjerge...
...og tømt dem for fisk.
I de sidste 50 år
er antallet af hajer faldet med 90 % i nogle dele af Stillehavet,
og skrøbelige økosystemer er blevet ødelagt.
Kun ved at beskytte disse undervandsbjerge
kan vi se, hvordan de beriger livet på tværs af det centrale Stillehav.
Det minder os om, hvor fulde af liv vores verdenshave kan være,
når vi vælger at beskytte dem.
Tre fjerdedele af verdens vulkanske aktivitet foregår under vand.
Men med få års mellemrum bryder vulkaner frem fra overfladen...
...og skaber nye øer, idet lava undslipper jordskorpen.
Når lava flyder ud i havet,
afkøles det hurtigt og skaber takkede kyster.
965 kilometer fra Ecuador er der en kæde af vulkanøer,
der har rejst sig på den globale havstrøms vej.
Galápagosøerne.
Øens aktive vulkaner skaber en indviklet kystlinje...
...og giver en mulighed for et banebrydende rovdyr.
Galápagos-søløven...
...og hans familie.
Ungen er stadig for ung til at fange sin egen mad.
Så det er op til mor og far
at jagte.
De har valgt at bygge hjem på disse hårde vulkanske sten
af en god grund.
De beskyttes mod det åbne hav
af en labyrint af kløfter og lavvandede bugter.
Men de kan også nå nogle af de områder med flest fisk i det centrale Stillehav.
Den store strøm kolliderer med disse vulkanøer
og skubber madfyldt vand op
og gøder overfladen...
...og nærer en eksplosion af liv lige ud for kysten.
Men for søløverne bliver det ikke let at få noget af det tilbage til ungen.
For de har konkurrence.
Sorttippede revhajer.
Opstigningen af vand tiltrækker gulfinnede tun, en af de hurtigste fisk,
der kan svømme op mod 64 km i timen.
Søløverne kan umuligt fange dem herude.
Tun undgår normalt lavvande.
Så hannen blæser en mur af bobler,
der afskærer deres flugt og tvinger dem ind mod kysten.
De arbejder sammen,
og søløverne driver tunen ind i en gammel lavarende...
...og lige ind i en fælde.
Nu har søløverne fordelen.
Men duften af blod gør deres rivaler opmærksomme.
Hannen har fået sin fangst, men er omringet af hajer.
Ét bid kan såre ham, så han ikke kan forsørge sin familie.
I sidste ende er hannen uskadt.
Men han mistede sin præmie.
Men ungen skal stadig have mad.
Så mor giver ikke op.
Og det ved hajerne.
Søløvens eneste chance er at drive tunen et sted hen,
hvor hajerne ikke kan følge efter.
Direkte op af havet.
Endelig har deres unge al den mad, hun kunne ønske sig,
takket være hendes forældres unikke jagtevner,
som kun kan ses her...
...ved Galápagosøerne.
Den globale havstrøm fortsætter med at vække hele Stillehavet til live
og er kun fire år om at krydse
den største strækning af åbent hav på Jorden.
Over 19.000 kilometer bred, det sydlige Stillehav.
Hvor en grøn havskildpadde håber på at finde mad.
Hun lytter efter lyden af fjerne brændinger.
Enorme dønninger, der drives af vinden, brydes på lavvandet
og udløser nogle af de mest kraftige bølger i verden.
Ikke et sted for sarte sjæle.
Fordi under de polynesiske bølger...
...er det farligt...
...idet hundredvis af ton havvand kan brase ned med hver bølge.
Folk har redet på bølgerne her i århundreder,
men skildpaddens forfædre har angrebet brændingerne længe før os.
Hun kan klare sig selv i bølgerne.
I modsætning til andre.
Hun er her ikke for at surfe.
Hun er for at spise.
Hun ved, at de bedste alger gror, hvor korallerne ikke kan,
i nedslagszonen, lige der, hvor bølgerne brydes.
Hendes evner muliggør, at hun kan græsse i ro og mag.
Alle i det sydlige Stillehav må tackle naturens stærkeste kræfter.
Da en vulkan eksploderede i Tonga i 2022,
frigav den energi, der svarede til 1.000 atombomber,
og sendte chokbølger rundt om planeten.
Men i sådan et kaos ser vi Ildringens mest overraskende rolle.
Gennem millioner af år
har udbrud efterladt sig mere end 20.000 paradisøer.
Hver af dem er et springbræt for liv...
...og de hjælper væsner med at sprede sig på tværs af det sydlige Stillehav.
Og en sjælden gang imellem
slår Ildringen sig sammen med den store strøm
og smider en ekstra livline ud til de mødige rejsende
ved at fragte samlinger af pimpsten,
der giver sikker passage til blaffere.
Helt til Australiens Great Barrier Reef.
Og tilbage til vores rejses udgangspunkt, koralrevene i det vestlige Stillehav.
Et nyt hjem, hvor strejferne endelig kan slå sig ned.
Hvis de kan finde et sted blandt de lokale.
På vores rejse rundt i Stillehavet har den globale havstrøm hjulpet
med at transformere Ildringens destruktive natur
til en stærk kraft for livet.
Men dens episke tusind år lange rejse...
...gennem alle vores verdenshave...
...er kun lige begyndt.
Herefter
løber strømmen ind i Det Indiske Ocean.
Det er levende og spektakulært,
men meget konkurrencepræget.
Når de står over for vores verdens stigende indvirkning,
er det de klogeste,
som vil finde nye måder...
...at overleve på.
Tekster af: Niels M. R. Jensen